печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 серпня 2018 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді із клопотанням і просить скасувати арешт накладений ухвалами слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від 12.06.2017 на автомобіль марки LEXUS LS 600, державний номерний знак НОМЕР_1 ; на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; земельну ділянку площею 0,099 га з кадастровим номером :05:109:0031, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування клопотання вказано, що Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000784 від 15.03.2017 за підозрою ОСОБА_7 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України.
Також адвокат звертає увагу, що частинами 1, 4 ст. 135 КПК України передбачено, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Інший порядок вручення повістки допускається лише у випадку, якщо не обумовлюється обставинами кримінального провадження.
В порушення вказаних норм сторона обвинувачення ніяким чином не обґрунтувала обставини за яких нею був обраний інший порядок вручення повідомлення про підозру, а ніж передбачений ч. 1 ст. 135 КПК України та ОСОБА_5 в додатку «Ватсап» направлено повідомлення про підозру на номер НОМЕР_2 . Оскільки, на момент складання повідомлення про підозру останній перебував на території Республіки Кіпр в готелі Attica Holidays, про що було відомо стороні обвинувачення та останній не складало ніяких перешкод відправити повідомлення про підозру ОСОБА_5 на електронну адресу готелю в порядку визначеному ч. 1 ст. 135 КПК України.
Також, відсутнє підтвердження, що саме на телефоні ОСОБА_5 встановлений додаток «Ватсан». Окрім цього, відсутні будь-які докази, що номер телефону НОМЕР_2 належить саме ОСОБА_5 . Окрім того, відсутнє підтвердження особистого отримання повідомлення про підозру саме ОСОБА_5 .
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 вимоги викладені в клопотанні підтримав в повному обсязі, просив задовольнити з підстав викладених в останньому.
Прокурор ГПУ ОСОБА_8 заперечував проти задоволення клопотання, вказуючи, що потреба в застосуванні відповідного заходу забезпечення кримінального провадження не відпала.
Вислухавши адвоката, покурора, вивчивши матеріали клопотання про скасування арешту, приходжу до наступного висновку.
Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Звернувшись із клопотанням про скасування арешту накладеного слідчим суддею адвокат фактично обмежився посиланням на те, що в порушення ч. 3 та ч. 5 ст.132 КПК України арешт майна проведений без належного обґрунтування та доказів того, що вказане майно має значення для досудового розслідування та є речовим доказом в даному кримінальному провадженні та врученням повідомлення про підозру з порушенням чинних норм КПК України.
При цьому слідчий суддя при розгляді клопотання про скасування арешту не вправі давати оцінку ухвалі слідчого судді яка постановлена за наслідками розгляду клопотання слідчого про накладення арешту в рамках кримінального провадження, та доказам, які були досліджені під час його розгляду, а вправі вирішити питання про скасування арешту з огляду на обставини, які не були предметом дослідження, та докази, які не були надані з огляду на відсутність власника арештованого майна в судовому засіданні, що позбавило його можливості подати їх слідчому судді.
Наразі досудове розслідування в кримінальному провадженні триває, проводяться слідчі дії, разом з тим, доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б спростовувало висновки, викладені в ухвалі слідчого судді про арешт майна, а обставини, на які посилається заявник в обґрунтування клопотання про скасування арешту майна, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування шляхом оцінки в сукупності з іншими зібраними у справі доказами.
З урахуванням вищевикладеного, адвокат не надав належного обґрунтування наявності обставин, що дають підстави стверджувати про те, що арешт було накладено не обґрунтовано або в його необхідності відпала потреба.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2,132,174,309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 про скасування арешту майна, залишити без задоволення. Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1