Справа № 640/9192/18
н/п 1-кс/640/5426/18
23.05.2018 року слідчий слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Харківській області капітан поліції ОСОБА_2 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором Харківської відділу 04/2/4 прокуратури Харківської області юристом 1 класу ОСОБА_3 , яким просив накласти арешт на майно невстановленої особи, а саме трактор «ДТ-75» без реєстраційного номера, шляхом заборони його відчуження, продажу та керування. Зберігання трактора «ДТ-75» без реєстраційного номера, згідно п. 20 постанови Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012, просив доручити незацікавленій особі ОСОБА_4 на території АТП № 3, розташованого за адресою: м. Харків, в`їзд Плодовий 1.
На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 22.05.2018 близько 10:10 год. за адресою: м. Харків, Плодовий в`їзд 9 (територія «Хартопенерго») сталася дорожньо-транспортна пригода, трактор «ДТ-75» без реєстраційного номера, скоїв наїзд на пішохода ОСОБА_5 , 1973 р.н., в результаті чого пішохід з діагнозом: рвана рана лівого стегна, тупа травма живота, забій грудної клітини доставлений до ХМКЛНШМД ім. Мещанінова.
22.05.2018 в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди трактор «ДТ-75» без реєстраційного номера був вилучений та переданий на зберігання незацікавленій особі ОСОБА_4 на територію АТП № 3, розташованої за адресою: м. Харків, в`їзд Плодовий, 1. Встановити власника трактора «ДТ-75» без реєстраційного номера під час огляду місця ДТП не виявилось можливим.
Слідчий вказує, що трактор «ДТ-75» без реєстраційного номера, внаслідок ДТП отримав механічні пошкодження та відповідно до ст. 98 КПК України, може бути речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Таким чином, як зазначив слідчий, необхідність арешту майна зумовлюється необхідністю забезпечення доказової бази та обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути відчужене, приховане або пошкоджене або зумовить труднощі в частині забезпечення можливого цивільного позову.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Більш того, не зазначення в поданому до суду клопотанні особи, яка є власником майна, позбавляє суд можливості виконати вимоги ч. 1 ст. 172, ч. 7 ст. 173 КПК України, - судового виклику власника майна для розгляду даного клопотання, або ж подальшого направлення ухвали таким особам у разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
З урахуванням викладеного вище, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, встановивши строк сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали.
При цьому, слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити право заявника звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 171, 172, 372 КПК України,-
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1