1Справа № 335/5649/18 1-кс/335/3819/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2018 р. слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора відділу прокуратури Запорізької області ОСОБА_3 про арешт майна, подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000086 від 15 лютого 2017 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся прокурор відділу прокуратури Запорізької області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000086 від 15 лютого 2017 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205 КК України, мотивуючи свої вимоги тим, що прокуратурою Запорізької області здійснюється процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ТОВ «Снабавіапром» () з метою мінімізації податкових зобов`язань та виводу коштів у тіньовий обіг протягом 2015-2016 р.р. відображено у податковій звітності проведення низки безтоварних операцій по придбанню ТМЦ (робіт, послуг) з використанням реквізитів декількох ризикових підприємств, які за своїми ознаками належать до однієї з транзитно-конвертуючих груп.

Проведеними заходами встановлено, що на даний час групою осіб в якості інструментів «конвертаційного центру» використовуються реквізити таких підприємств: ТОВ «Фірма «Арон» (), ТОВ «Компанія «Гефест ЛТД» (), ТОВ «Алькор Некст» (), ТОВ «Дзом» (), ТОВ «Спарта Дніпро» (), ТОВ «Факторіал Дніпро» (), ФОП ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_1 ), ТОВ «Індустріал транс» (), ТОВ «Компанія «Борей ЛТД» (), ТОВ «Персонніос» (), ТОВ «Голдкост» (), ТОВ «Альфа Бізнес Груп» (), ТОВ «Вестстрім» (), ТОВ «Мегарум» (), ТОВ «Роксбі» (), ТОВ «ТК Кемптон» (), ТОВ «Сохос Трейд» (), ТОВ «ІТЦ Простір» (). Посадовими особами цих підприємств є активні учасники конвертаційного центру ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_4 .

Під час проведення обшуку у квартирі за місцем проживання ОСОБА_6 вилучена документація ТОВ «Персонніос», ТОВ «Арон», ТОВ «Алькор Некст», ТОВ «Гефест ЛТД» та інших підприємств з ознаками фіктивності. Під час проведення обшуку в тіньовому офісі «конвертаційного центру» вилучено печатки підприємств з ознаками фіктивності

Шляхом аналізу діяльності вищевказаних підприємств встановлено, що вони мають електронні рахунки у системі електронного адміністрування ПДВ, відкриті в Державній казначейській службі України, тобто реєструють податкові накладні з метою штучного формування податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки та підконтрольним підприємствам шляхом реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Суми ПДВ за порядком функціонування СЕА обліковується як сума ліміту, на яку можливо зареєструвати податкові накладні без внесення коштів, тобто така сума фактично має статус активу, і відповідно є майном підприємства, а завданням арешту майна є запобігання можливості його використання, перетворення. Крім того, арешт на суми ліміту ПДВ вказаних підприємств призведе до упередження спричинення збитків державі.

Арешт на вказане майно також є необхідним для збереження речових доказів, оскільки учасники угрупування можуть в будь-який час здійснити реєстрацію податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, їх відчуження іншим чином, з метою їх приховування.

Посилаючись на ст.ст. 98, 170 КПК України просив накласти арешт на активи суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України () за адресою: м. Київ, Львівська площа, 8 по ТОВ «Фірма «Арон» (), ТОВ «Компанія «Гефест ЛТД» (), ТОВ «Алькор Некст» (), ТОВ «Дзом» (), ТОВ «Спарта Дніпро» (), ТОВ «Факторіал Дніпро» (), ФОП ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_1 ), ТОВ «Індустріал транс» (), ТОВ «Компанія «Борей ЛТД» (), ТОВ «Персонніос» (), ТОВ «Голдкост» (), ТОВ «Альфа Бізнес Груп» (), ТОВ «Вестстрім» (), ТОВ «Мегарум» (), ТОВ «Роксбі» (), ТОВ «ТК Кемптон» (), ТОВ «Сохос Трейд» (), ТОВ «ІТЦ Простір» () шляхом блокування сум податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) по вказаним підприємствам, на яку останні мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; зобов`язати посадових осіб ДФС надати прокурору, працівникам оперативного управління ГУДФС в Дніпропетровській області письмове повідомлення про накладення арешту на ліміти ПДВ в системі електронного адміністрування та відомості про заблоковані суми ліміту ПДВ на момент пред`явлення ухвали, а також в останній робочий день наступного місяця на адресу прокуратури Запорізької області; розглянути клопотання без виклику власників активів, захисників, представників з метою забезпечення арешту активів.

У судове засідання прокурор не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив.

В порядку ч. 2 ст. 172 КПК України власники майна до суду не викликались.

Дослідивши клопотання, матеріали, якими прокурор обґрунтовує його доводи, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

За вимогами ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Прокурор у своєму клопотанні просив накласти арешт на активи суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України зазначених у клопотанні підприємств з метою збереження речових доказів.

Разом із тим, додані до клопотання матеріали не посвідчують, що вказані активи мають доказове значення у кримінальному провадженні.

Слідчим суддею встановлено, що кримінальне провадження здійснюється за фактами ухилення від сплати податку на додану вартість, сприяння в такому ухиленні, створенні фіктивних підприємств, що підтверджено витягом з кримінального провадження. Разом із тим, у клопотанні прокурора відсутнє обґрунтування того, що активи підприємств (суми ліміту ПДВ) відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, зокрема, що вони є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі були об`єктом кримінально протиправних дій, або набуті кримінально протиправним шляхом, або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слід також зауважити, що в доданому до клопотання витягу з ЄРДР інформація про здійснення кримінального провадження щодо підприємств ТОВ «Фірма «Арон» (), ТОВ «Компанія «Гефест ЛТД» (), ТОВ «Алькор Некст» (), ТОВ «Дзом» (), ТОВ «Спарта Дніпро» (), ТОВ «Факторіал Дніпро» (), ФОП ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_1 ), ТОВ «Індустріал транс» (), ТОВ «Компанія «Борей ЛТД» (), ТОВ «Персонніос» (), ТОВ «Голдкост» (), ТОВ «Альфа Бізнес Груп» (), ТОВ «Вестстрім» (), ТОВ «Мегарум» (), ТОВ «Роксбі» (), ТОВ «ТК Кемптон» (), ТОВ «Сохос Трейд» (), ТОВ «ІТЦ Простір» () відсутня як за ст. 212, так і за ст. 205 КК України.

Фактично вимоги клопотання обґрунтовані лише рапортом оперуповноваженого. В цей же час, матеріали провадження не містять, в рамках яких саме оперативно-розшукових заходів встановлена інформація, наведена у цьому рапорті, а також якими фактичними даними ця інформація підтверджується.

Також слідчий суддя звертає увагу на те, що прокурор в одному клопотанні просить накласти арешт на активи одразу 18 підприємств, що вимогами КПК України не передбачено. Зокрема, виходячи зі змісту п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України. Тобто, КПК України встановлює можливість накладення арешту на майно однієї юридичної або фізичної особи в рамках одного клопотання про арешт майна.

Підсумовуючи все вищевикладене, на даний час не вбачається наявність всіх передбачених законом підстав для накладення арешту на майно, з огляду на що у задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 98, 170 173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання прокурора відділу прокуратури Запорізької області ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Апеляційного суду Запорізької області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1