1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/8520/18 1-кс/335/6402/2018
21 серпня 2018 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжя в режимі відеоконференції клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Велика Білозерка Камьянсько-Дніпровського району Запорізької області, українця, громадянина України, маючого середню освіту, працюючого у ФОП ОСОБА_7 слюсарем, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше засудженого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.2 ст.309, ч.2 ст.189 КК України,
Захисник адвокат ОСОБА_5 , який здійснює захист підозрюваного ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу підозрюваному в кримінальному провадженні, в якому просить змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт, з посиланням на те, що виникли нові обставини, які не були предметом дослідження під час застосування та продовження строку тримання під вартою підозрюваного, а ті ризики які були, перестали існувати.
У судовому засіданні захисник та підозрюваний ОСОБА_6 підтримали клопотання, на підставах зазначених у ньому, просили змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт за адресою: АДРЕСА_2 .
Прокурор та слідчий у судовому засіданні заперечували проти задоволення вказаного клопотання, зазначивши, що підозра є обґрунтованою; наявність ризиків, які були враховані слідчим суддею при застосуванні та продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися; по даному кримінальному провадженню необхідно виконати ряд слідчих та процесуальних дій. Вважають, що підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який немає. У зв`язку з чим, вважають клопотання захисника про зміну запобіжного заходу безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню.
Заслухавши пояснення захисника, підозрюваного ОСОБА_6 , думку прокурора та слідчого, перевіривши доводи клопотання та матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Статтею 201 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання. Копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання мають бути додані: копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання; перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання; підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.
Вказане клопотання захисника було направлено та вручено прокурору відповідно до вимог КПК України та своєчасно, що підтверджено прокурором у судовому засіданні.
29 березня 2018 року о 18 годині 25 хвилині ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 189 КК України.
30 березня 2018 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України.
22.05.2018 року ОСОБА_6 повідомлено про зміну підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 309, ч. 2 ст. 189 КК України.
29 березня 2018 року о 18 годині 25 хвилині ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 189 КК України.
Ухвалою слідчого судді Енергодарського міського суду Запорізької області від 01.04.2018 року відносно ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який продовжувався. Дія попередньої ухвали закінчується 28.08.2018 року.
Захисником подано клопотання про зміну запобіжного заходу після спливу тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу, що відповідає вимогам ст.201 КПК України.
Відповідно дост. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч.1ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Відповідно дост.201 КПК України,за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, захисника обраний раніше запобіжний захід може бути змінений.
Таким чином, виходячи зі змісту ст. 201 КПК України, підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду, або зміна обставин підозри, зменшення встановлених в провадженні ризиків зі спливом досудового розслідування.
Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
При вирішенні питання про зміну запобіжного заходу підозрюваному, слідчий суддя виходить з того, що на даний момент існує ризик, передбачений п.1ч.1ст.177 КПК України.
Згідно ст. 29 Конституції Україниніхто не може бути арештованим або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
При цьому, відповідно до ч. 1ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України, а згідно до ч. 5 ст. 9 КПК Україникримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно дост. 8 КПК Україникримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та який застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, якщо спочатку тяжкість злочину та підозра, що особа може втекти чи зашкодити слідству, можуть бути достатніми підставами для обрання такого запобіжного заходу, як тримання під вартою, то чим довше відповідна особа знаходиться під вартою, тим більш вагомими і конкретними мають бути підстави для продовження цього заходу, про що має бути зазначено в судовому рішенні.
Зокрема, у справі «Волосюк проти України» («SergeyVolosyuk v. Ukraine», рішення від 12 березня 2009 р.). Європейський суд з прав людини наголосив, "саме національні судові органи мають подбати про те, щоб тривалість попереднього ув`язнення обвинуваченого у відповідній справі не перевищила розумного строку. Подальше існування обґрунтованої підозри у вчиненні заарештованою особою відповідного злочину є обов`язковою і неодмінною умовою законності подовження строку тримання під вартою, але зі спливом певного часу ця умова перестає бути достатньою.
Крім того, як зазначив Європейський суд з прав людини у справі «Летельє проти Франції» (Letellie v France, рішення від 26 червня 1991 р.), попереднє затримання не має передувати покаранню у вигляді позбавлення свободи, не може бути «формою очікування» обвинувального вироку» (п. 51).
Разом з тим, у контексті вказаних вище стандартів Європейського суду з прав людини, з огляду на те, що в даному кримінальному провадженні загальний термін тримання під вартою ОСОБА_6 становить понад чотири місяці, тому вважаю, що доводи прокурора про те, що лише подальше тримання підозрюваного під вартою може забезпечити його належну процесуальну поведінку на даний час не можна вважати підтвердженими та належно обґрунтованими, оскільки з огляду на рішення Європейського суду ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку (Панченко проти Росії § 106) та зменшується зі збігом часу, проведеного під вартою (Ноймайстер проти Австрії §10), вагомість наявних доказів може бути важливим фактором, що свідчить про наявність в минулому і зараз серйозних ознак вини, само по собі не може служити виправданням тривалого тримання під вартою (Дереджі проти Туреччини §38), відсутність роботи не дає підстав вважати, що особа схильна до повторного вчинення злочинів (Сулаоя против Єстонії§ 64), а наявність серйозних підозр щодо участі у вчиненні тяжкого правопорушення та перспективу про значну міру покарання самі по собі не можуть бути виправданням тривалого попереднього ув`язнення (правова позиція в рішенні ЭСПЛ у справі «Адам`як проти Польщі».
При цьому, виходячи з аналізу правових норм кримінального процесуального законодавства, виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК.
Так, є слушними доводи клопотання про те, що ОСОБА_6 має місце проживання та реєстрації, малолітню дитину на утриманні, офіційно працевлаштований, має цивільну дружину (тобто міцність соціальних зв`язків), страждає низкою захворювань та перебуває на диспансерному обліку, утримується під вартою понад чотирьох місяців, відсутність за час досудового розслідування будь-яких порушень як підозрюваного.
Виходячи з викладеного, вважаю, що вказані обставинами дають підстави вирішення питання про зміну запобіжного заходу.
Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, враховуючи сукупність наведених обставин, зокрема ту обставину, що підозрюваний тримається під вартою понад чотири місяці, те, що лише тяжкість інкримінованого злочину не може бути підставою для застосування найбільш суворого виду запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя вважає за доцільне змінити ОСОБА_6 запобіжний захід.
При цьому вважаю, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризик якого існує у кримінальному провадженні, є запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту з носінням електронних засобів контролю.
Також, слід зазначити, що прокурором не доведено, що саме на теперішній час, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
За таких обставин, клопотання захисника про зміну запобіжного заходу підлягає частковому задоволенню, а запобіжний захід стосовно підозрюваного зміні на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язків, передбаченихст.194 КПК України, з носінням електронних засобів контролю, що буде достатньою гарантією для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків у вказаному кримінальному провадженні.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 193, 194, 196, 197, 201, 376, 395 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_6 задовольнити частково.
Змінити відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.2 ст.309, ч.2 ст.189 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту шляхом заборони ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , з носінням електронних засобів контролю, строком до 29 вересня 2018 року.
Звільнити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти негайно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки:
- з`являтися до органів досудового слідства, прокуратури і суду за першим викликом і у призначений час;
- не залишати цілодобово місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу прокурора, слідчого, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, та місця роботи;
- утриматися від спілкування з потерпілими та свідками в даному кримінальному провадженні;
- прибувати до слідчого, прокурора, в суд за першою вимогою.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 зміст ч. 5 ст. 181 КПК України, а саме: працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
В разі невиконання покладених на ОСОБА_6 обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.
Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням електронних засобів контролю передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_6 ..
Визначити строк дії вказаної ухвали до 29 вересня 2018 року.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1