Справа № 404/3544/18
Номер провадження 1-кс/404/1351/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2018 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваної-адвоката Урсаленка , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню 0002763 стосовно:

ОСОБА_5 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Володимиро-Іллінка, Бобринецького району, Кіровоградської області, українки, громадянки України, з неповною середньою освітою, незаміжньої, без утриманців, офіційно не працевлаштованої, зареєстрованої та проживаючої по АДРЕСА_1 , до кримінальної відповідальності притягується вперше,

підозрюваної в цьому кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , якій пред`явлено повідомлення про підозру в тому, що вона 22.10.2017 року приблизно о 13:00 год. за попередньою змовою з ОСОБА_6 , по АДРЕСА_2 з погрозою застосування ножа, шляхом прикладання його до шиї ОСОБА_7 , нанесла один удар ногою в обличчя останньої, після чого зв`язала руки потерпілої та викрала майно ОСОБА_7 .

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

ОСОБА_5 та її захисник не заперечують щодо запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, так як вважають клопотання обгрунтованим.

Згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки протоколи: допиту потерпілої та свідків, огляду місця події, пред`явлення особи для впізнання за фотознімками та результати зафіксовані в судово-медичній експертизі про отримання тілесних ушкоджень, містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри по відношенню до ОСОБА_5 за ч. 2 ст.186 КК України.

У перші дні, тобто на початковій стадії досудового розслідування з об`єктивних причин не можна дати остаточну оцінку належності, допустимості доказів та кваліфікуючим ознакам, а також з точки зору їх достатності. Перелічені обставини з`ясовує суд, тому твердження сторони захисту про оспорювання кваліфікації дій підозрюваної, не є предметом дослідження. При вирішенні цього клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що було виконано слідчим з прокурором.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Так, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. (п.4 ч. 2 ст.183 КПК України).

Злочин, в якому пред`явлено особі повідомлення про підозру є: закінченим, тяжким, умисним, вчинений за попередньою змовою групою осіб, із застосуванням заздалегідь підшуканого знаряддя злочину - ножа, яким погрожували шляхом приставляння до життєво важливих органів. Посягає на суспільні інтереси - проти власності та здоров`я потерпілої. Шкоду не відшкодовано, підозрювана тривалий час перебувала у державному розшуку через невиконання нею умов застосованого цілодобового домашнього арешту.

У даному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження, у тому числі: завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню, захист прав потерпілого, тощо (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваної.

При застосуванні ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою (домашній арешт, особисте зобов`язання, порука, застава), вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останньою її процесуальних обов`язків. Прокурор довів, що ОСОБА_5 після подій, в яких вона підозрюється, залишила місце пригоди, не надала першу медичну допомогу потерпілій, на власний розсуд розпорядилась викраденим майном і переховувалась від слідства та суду, тобто активно перешкоджає встановленню істини по справі, що значно підвищує ступінь її суспільної небезпеки, відтак щодо неї не може бути застосований менш суворий вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Відстоювання ОСОБА_5 власної правової позиції та суворість можливого покарання, є вагомою підставою для перешкоджання у встановленні чи перекручуванні визначальних обставин у справі, знищенню слідів злочину. У разі застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не зможе забезпечити на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останньою її процесуальних обов`язків: так, відсутність законного джерела доходу, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній є ризиком вчинення нових кримінальних правопорушень, що стане передумовою для затягування розгляду кримінального провадження.

Родинні відносини з близькими не підтримує, змінює місця проживання. Тимчасове місце проживання не співпадає з місцем проведення досудового розслідування, тобто є приводом для її неявок. Порушила раніше застосований запобіжний захід у виді цілодобового тримання її під домашнім арештом, який не забезпечив ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Умисне порушення умов виконання домашнього арешту є безумовною підставою для застосування до неї більш суворого виду запобіжного заходу, яким залишається тільки тримання під вартою. Нездатність вирішувати конфлікти мирним шляхом, ігнорування принципу мирного володіння майном є підставою позапроцесуального впливу на учасників провадження чи вчинення нового злочину. Таким чином, менш суворі види запобіжних заходів не здатні забезпечити ризики передбачені ст.177 КПК України та належне виконання покладених на неї процесуальних обов`язків.

ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру в злочині, пов`язаному з насильством, тому за правилами п.1 ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави не визначається.

Відповідно до ст. 209 КПК України, моментом фактичного затримання ОСОБА_5 буде вважатись час, коли остання підкорюючись правомірному наказу працівника правоохоронного органу була вимушена прослідувати для проведення процесуальних дій з її участю, тобто з 01 години 00 хвилин, 20 вересня 2018 року.

Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, з моменту затримання (ч. 2 ст. 197 КПК України). Таким чином необхідно врахували ще два дні затримання ОСОБА_5 в період з 22 по 24 жовтня 2017 року.

Запобіжний захід не може перевищувати наявного строку досудового розслідування (два місяці з моменту пред`явлення повідомлення про підозру). Строк досудового розслідування розпочато з 22 жовтня 2017 року. Провадження зупинено 16 листопада 2017 року. Таким чином: 60 днів 30 днів використаного досудового розслідування дорівнює 30 днів невикористаного строку досудового розслідування, в межах якого може бути застосовано тримання під вартою.

Під час першого застосування запобіжного заходу, ОСОБА_5 разом з захисником наполягали на застосуванні домашнього арешту, визначили адресу та умови дії домашнього арешту. Погодились з видом і умовами заходу забезпечення. Не подали апеляцій і не звернулись з заявою про зміну умов домашнього арешту. За таких умов не ґрунтуються на доказах доводи представників сторони захисту про поважність невиконання підозрюваною умов домашнього арешту.

Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 183, 193-197 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання її під вартою строком на тридцять чотири дні.

Початок строку тримання під вартою ОСОБА_5 , обчислювати з моменту її фактичного затримання, тобто з 01 години 00 хвилин, 20 вересня 2018 року.

Строк дії застосованого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, закінчується о 01 годині 00 хвилин, 19 жовтня 2018 року.

Два дні затримання ОСОБА_5 у період з 22 по 24 жовтня 2017 року зарахувати у строк тримання її під вартою. Таке зарахування не впливає на період дії цього (застосованого) запобіжного заходу.

Розмір застави не визначається.

Часткове задоволення клопотання полягає у визначенні меншої кількості днів, ніж зазначено у поданому слідчим клопотанні.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1