Справа № 211/2013/18
Провадження № 1-кс/211/1365/18
У Х В А Л А
іменем України

10 вересня 2018 року слідчий суддя Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу законного представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на дії слідчого Довгинцівського ВП Криворізького ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 ,-

за участю заявника ОСОБА_4 , представника заявника ОСОБА_6 ,

встановив:

04.09.2018 року до Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу надійшла скарга законного представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на дії слідчого Довгинцівського ВП Криворізького ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 . В обґрунтування своїх вимог вказала, що вона надіслала слідчому клопотання про призначення судової психологічної експертизи, на вирішення якої просила поставити певний перелік питань для визначення розміру моральної шкоди внаслідок вчинення проти її сина кримінального правопорушення. 14.08.2018 року слідчий прийняла постанову про відмову у задоволенні клопотання з посилання на передчасність призначення експертизи. Посилаючись на те, що слідчий зобов`язаний призначити експертизу для визначення розміру шкоди немайнового характеру, спричиненої потерпілому, просить скасувати постанову слідчого Довгинцівського ВП Криворізького ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 від 14.08.2018 року по кримінальному провадженню № 0000028 від 16.03.2018 року та зобов`язати слідчого Довгинцівського ВП Криворізького ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 виконати вимоги ст. 242-2-б КПК України, а саме: звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо визначення розміру шкоди немайнового характеру, спричиненої ОСОБА_3 .

В судовому засіданні заявник ОСОБА_4 вимоги скарги підтримала, просила їх задовольнити.

Представник заявника ОСОБА_6 вимоги скарги підтримав, просив їх задовольнити.

Слідчий ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, просить в задоволенні скарги відмовити.

Вислухавши пояснення ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , дослідивши матеріали кримінального провадження №0000028 від 16.03.2018 року, слідчий суддя приходить до таких висновків.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні Довгинцівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000028 від 16.03.2018 року за ч. 2 ст. 125 КК України.

25.07.2018 року до Довгинцівського ВП КВП надійшло клопотання представника потерпілого ОСОБА_6 , в якому він просить залучити письмові докази, подати до слідчого судді клопотання про призначення судової психологічної експертизи.

14.08.2018 року слідчим Довгинцівського ВП Криворізького ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 винесено постанову про відмову у задоволенні клопотання.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Відповідно до ст. 93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом. Сторона захисту, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Ініціювання стороною захисту проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу.

П. 3 ч. 1 ст. 91 КПК України, визначено, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Згідно ч. 2 ст. 91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора, та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Сторона обвинувачення, на підставі ч.1 ст. 243 КПК України, залучає експерта за наявності підстав для проведення експертизи, у тому числі за клопотанням сторони захисту чи потерпілого, право на звернення з яким встановлено також положенням п. 4 ч.1 ст. 56 КПК України.

Положеннями ст. 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права. Слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 5) встановлення статевої зрілості потерпілої особи в кримінальних провадженнях щодо злочинів, передбачених статтею 155 Кримінального кодексу України. 6) визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням.

Наведені у скарзі та клопотанні ОСОБА_4 та її представником підстави та мета залучення експерта не відповідають зазначеним положенням п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК України.

Водночас, для доведення винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, визначення нематеріальних збитків не несе у собі складових ознак доказу, тим самим не підлягає доказуванню у кримінальному провадженні з покладанням такого обов`язку на органи досудового розслідування. Визначення ступеню спричиненої ОСОБА_3 моральної шкоди, жодним чином не впливає на правову кваліфікацію за ч. 2 ст. 125 КК України та доказового значення не має.

Необхідно брати до уваги і те, що процесуальне законодавство не передбачає обов`язку посадових осіб органів досудового розслідування вчиняти всі дії, які ініціюються учасниками кримінального провадження.

Призначення такого роду експертизи, про який просила заявник за наведених вище обставин не є обов`язком органу досудового розслідування.

Суд звертає увагу заявника на те, що право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, відповідно до діючого Кримінального процесуального кодексу має потерпілий та цивільний позивач.

Відповідно до ст. 61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди.

Право на відшкодування моральної шкоди з`являється з моменту подання позовної заяви до органу досудового розслідування або суду до початку судового розгляду. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Цивільний позов у кримінальному провадженні відповідно до ст. 128 КПК України може бути пред`явлений до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Доказування факту спричинення моральної шкоди, глибини страждань, обґрунтованість вартості такої шкоди покладається на цивільного позивача.

Роз`яснення щодо порядку відшкодування моральної шкоди надані у Постанові Пленуму ВСУ №4 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди».

Крім того, варто зазначити, що представник потерпілого ОСОБА_6 подавав до слідчого клопотання про призначення судової психологічної експертизи, а слідчого суддю просить зобов`язати слідчого звернутись з клопотанням про проведення експертизи щодо визначення розміру немайнової шкоди, спричиненої ОСОБА_3 .

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Таким чином, слідчим в повній мірі досліджено та проаналізовано зібрані у встановленому кримінально-процесуальному порядку докази, виходячи із обставин кримінального провадження і внутрішнього переконання слідчого у відповідності до вимог ст. 94 КПК України.

Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга є безпідставною, а оскаржувана постанова прийнята у відповідності до норм чинного законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 91-93, 303-307 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

В задоволенні скарги законного представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на дії слідчого Довгинцівського ВП Криворізького ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1