ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3647/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" липня 2018 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в м. Києві клопотання представника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

06.07.2018 адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді від 13.02.2018 на земельну ділянку з кадастровим номером :79:144:0042, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Послався на те, що арешт накладено необґрунтовано, без дотримання вимог ст. 170-173 КПК України і норм міжнародного законодавства та всупереч усталеної практики Європейського суду з прав людини щодо права на мирне володіння майном. Вказав, що у клопотанні слідчого та ухвалі слідчого судді не зазначено конкретної правової підстави для арешту майна, не враховано, що арештована земельна ділянка не визнавалася речовим доказом, не обґрунтовано, яким чином земельна ділянка має відношення до кримінального провадження, які сліди залишились на ній та чи можна взагалі її використовувати як речовий доказ, відсутні відомості про причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину та про цивільний позов.

Обґрунтовуючи порушення прав та інтересів заявника представник зазначив, що ОСОБА_4 набув у власність нежитлову будівлю, розташовану на арештованій земельній ділянці, а відтак ухвала слідчого судді перешкоджає йому реалізувати законне право на отримання земельної ділянки у користування на правах оренди.

Адвокат ОСОБА_3 подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Слідчий та прокурор в судове засідання повторно не з`явилися без повідомлення причин неявки, у зв`язку з чим суд вважає за можливе розглянути клопотання у їх відсутність.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив такі обставини.

Слідчими слідчого відділу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві розслідується кримінальне провадження № 0008440, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.08.2017 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Предметом розслідування у вказаному кримінальному провадженні є діяльність групи осіб, які з використанням підроблених документів заволоділи низкою об`єктів нерухомості у м. Києві.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що у липні 2017 р. до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 звернувся представник ТОВ «Ратен Агро Союз» ОСОБА_6 з проханням зареєструвати за товариством право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 . Для вчинення реєстраційних дій нотаріусу були надані документи, відповідно до яких 25.07.2017 власник вищевказаної квартири ОСОБА_7 увійшов до складу учасників ТОВ «Ратен Агро Союз» та вніс квартиру як внесок до статутного капіталу. Під час перевірки наданих документів нотаріусом було встановлено, що ОСОБА_7 помер ще 28.02.2017, а записи про нотаріальне посвідчення справжності підписів у статуті ТОВ «Ратен Агро Союз», протоколі загальних зборів від 25.07.2017 та акті оцінки вартості та приймання-передачі майна, що вноситься до статутного капіталу ТОВ «Ратен Агро Союз», є підробленими.

Окрім того органом досудового розслідування отримані дані про те, що ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та інші невстановлені учасники злочинного угрупування підробили договір купівлі-продажу нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , наче б-то укладений на товарній біржі 20.12.1993 між продавцем ОСОБА_5 та покупцем ОСОБА_9 .

В рамках вказаного кримінального провадження ухвалою слідчого судді від 13.02.2018 накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :79:144:0042, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Зі змісту ухвали вбачається, що арешт накладено з метою забезпечення збереження речових доказів.

Судом встановлено, що при розгляді клопотання про арешт майна ОСОБА_4 та його представник присутніми не були, а тому не мали можливості навести свої аргументи, викладені у цьому клопотанні.

Питання скасування арешту майна врегульовані ст. 174 КПК України, яка визначає, що арешт може бути скасовано, якщо буде доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Даючи оцінку доводам клопотання щодо необґрунтованості арешту майна, слідчий суддя керується нормами глави 17 КПК України, які визначають підстави, умови та порядок накладення арешту на майно у кримінальному провадженні.

Так, відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 170 КПК України підставою для постановлення ухвали про арешт майна є наявність підстав чи розумних підозр вважати, що майно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правого характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За приписами ч. 3 зазначеної статті у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (забезпечення збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Ст. 98 КПК України дає визначення речових доказів як матеріальних об`єктів, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Накладаючи арешт на земельну ділянку, слідчий суддя послався на те, що вона є об`єктом кримінально-протиправних дій, і її арешт необхідний для попередження її подальшого відчуження.

Водночас досудовим розслідуванням встановлено, що арештована земельна ділянка була і є власністю територіальної громади м. Києва і окрім того, що на ній розташований об`єкт кримінально протиправних дій (нежитлова будівля), інших слідів злочину та відомостей, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, котрі встановлюються органом досудового розслідування, на вказаній земельній ділянці немає.

В ухвалі слідчого судді немає жодного обґрунтування, яким чином не накладення арешту на земельну ділянку буде перешкоджати досудовому розслідуванню, та відсутні відомості про те, що земельна ділянка визнана речовим доказом у кримінальному провадженні.

Даних про те, що ОСОБА_4 якимось чином причетний до вчинення кримінального правопорушення або про те, що він знав чи повинен був знати про підроблення документів про право власності продавця на придбану ним на підставі договору купівлі-продажу нежитлову будівлю, в ухвалі слідчого судді не наведено.

Отже зважаючи на вищевикладене та беручи до уваги, що арешт земельної ділянки перешкоджає теперішньому власнику нежитлової будівлі ОСОБА_4 реалізувати законне право на отримання земельної ділянки у користування на правах оренди, суд дійшов висновку, що арешт на земельну ділянку накладено необґрунтовано, що є підставою для його скасування.

Керуючись статтею 174 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт майна, а саме: земельної ділянки з кадастровим номером :79:144:0042, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , та заборону розпоряджатися нею, накладений ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_10 від 13 лютого 2018 року у справі № 753/2462/18 (провадження № 1-кс/753/747/18) в рамках кримінального провадження № 0008440.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: