Справа № 383/750/18
Номер провадження 1-кс/383/200/18
УХВАЛА

30 липня 2018 року слідчий суддя Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_4

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5

законного представника неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бобринець Кіровоградської області клопотання начальника СВ Бобринецького ВП Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

неповнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Миролюбівка Новобузького району Миколаївської області, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , не працює, студент 3-го курсу Бобринецького ПТУ-32, призовник, раніше судимий:

26.05.2017 року Бобринецьким районним судом за ч.ч. 1, 2, 3 ст. 185 КК України, ч. 2 ст. 190 КК України до позбавлення волі на строк 3 років 6 місяців. На підставі ст. 75, 104 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком на 2 роки.

у кримінальному провадженні №0000315, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.289 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

30 липня 2018 року до Бобринецького районного суду Кіровоградської області надійшло клопотання начальника СВ Бобринецького ВП Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Бобринецького відділу Новоукраїнської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 строком на 60 днів.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що слідчим відділом Бобринецького ВП Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000315, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що 27.07.2018 року близько 23 год. 30 хв. неповнолітній ОСОБА_4 , разом з неповнолітнім ОСОБА_8 , проходячи по вулиці Каштанова в м. Бобринець Кіровоградської області дійшли до спільної згоди на незаконне заволодіння транспортним засобом та попрямували у пошуках транспортного засобу, яким би можливо було незаконно заволодіти.

28.07.2018 року близько 02 год. 00 хв., пройшовши в напрямку вул. 16-го Березня м. Бобринець Кіровоградської області неповнолітні ОСОБА_4 та ОСОБА_8 проходили повз домоволодіння № 62, де побачили автомобіль ВАЗ 21033 державний номерний знак НОМЕР_1 , який перебуває у володінні ОСОБА_9 .Після цього в них виник спільний умисел на його незаконне заволодіння. Впевнившись в тому, що їх ніхто не бачить та вони є не поміченими для сторонніх осіб, переслідуючи корисливі цілі неповнолітній ОСОБА_4 відчинив передні двері автомобіля, неповнолітній ОСОБА_8 сів за кермо та увімкнув нейтральну передачу, після чого вони почали удвох штовхати вказаний автомобіль, неповнолітній ОСОБА_8 з боку сидіння водія, притримуючи кермо, а неповнолітній ОСОБА_4 - штовхаючи автомобіль ззаду біля багажника, відбуксирували вказаний автомобіль до будинку домоволодіння по АДРЕСА_3 . Знаходячись у вказаному місці ОСОБА_8 продовжуючи свої злочинні дії спрямовані на незаконне заволодіння вказаним транспортним засобом, останній ножем обрізав дроти та почав їх перемикати з метою запустити двигун автомобіля, а ОСОБА_10 стояв на проїжджій частині вулиці та чатував аби вони не були застигнуті перехожими на місці події. Оскільки у неповнолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_8 не вийшло запустити двигун автомобіля та вони не мали змоги продовжувати рух вказаного автомобіля, вони залишили вказаний автомобіль біля вказаного домоволодіння, а самі з місця скоєння злочину зникли.

Своїми злочинними діями неповнолітні ОСОБА_4 та ОСОБА_8 завдали майнової шкоди потерпілому ОСОБА_11 на загальну суму зі слів потерпілого на 10 000 грн.

28.07.2018 року о 04 год. 00 хв. неповнолітнього ОСОБА_4 було затримано у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у скоєнні вищевказаного кримінального правопорушення.

28.07.2018 року о 13 год. 00 хв. у вказаному кримінальному провадженні неповнолітньому ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Обґрунтовуючи необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою начальник слідчого відділу послався на наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України. З метою запобігання спробам ОСОБА_4 переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні, змушувати їх шляхом вмовляння чи погроз змінювати свої покази чи взагалі відмовитися від них, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином начальник слідчого відділу просив клопотання задовольнити.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, з підстав, викладених у клопотанні та враховуючи надані докази.

Підозрюваний ОСОБА_4 та захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 заперечили проти задоволення клопотання, просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Підозрюваний вказав, що повністю визнає вину у вчиненому кримінальному порушенні, усвідомив протиправність своїх дій та не буде перешкоджати досудовому розслідуванню. Захисник підозрюваного вказав на можливість обрання більш м`якого запобіжного заходу - домашній арешт для забезпечення можливості підозрюваному продовжити навчання та закінчити його.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши докази по матеріалах клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000315, результати зафіксовані в протоколах огляду місця події від 28.07.2018 року, зміст протоколів допиту потерпілого ОСОБА_9 від 28.07.2018 року, свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 від 28.07.2018 року, у сукупності містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри по відношенню до неповнолітнього ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Статтею 492 ч.1 КПК України визначено, що затримання та тримання під вартою можуть застосовуватися до неповнолітнього лише у разі, якщо він підозрюється або обвинувачується у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, за умови, що застосування іншого запобіжного заходу не забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у статті 177 цього Кодексу.
Згідно ст. 12 КК України злочин, передбачений ч.2 ст.289 КК України у вчинення якого підозрюється ОСОБА_4 є тяжким злочином, санкцією даної частини статті передбачено позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна.

Слідчий суддя при обранні запобіжного заходу взяв до уваги дані, що характеризують особу підозрюваного, який раніше судимий за вчинення умисних, корисливих злочинів, судимість не знята та не погашена у встановленому законом порядку, вчинив кримінальне правопорушення в період іспитового строку, встановленого вироком суду. Крім того, в провадженні суду перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 за ст. 185 ч.3 КК України, яке на даний час не закінчене. Також врахував серйозність висунутого обвинувачення та суворість можливого покарання, яке загрожує йому у разі доведеності винуватості у вчиненні злочину та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя та неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Слідчим суддею враховані також характеристики з місця проживання та навчання підозрюваного, відповідно до яких вбачається, що неповнолітній не добросовісно ставиться до навчання, пропускає заняття. Мати неповнолітнього не має впливу на поведінку сина та не може забезпечити належного виховання та виправлення.
Ті обставини, що підозрюваний вчинив злочин в неповнолітньому віці, проживає у неповній сім`ї, розкаявся у вчиненому також враховані при обранні запобіжного заходу, однак не зменшують ризиків, визначених КПК України.
Сукупність обставин, в яких він підозрюється та особистість ОСОБА_4 істотно підвищують ступінь і характер суспільної небезпеки діяння, тому відносно нього не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, так як наявні у матеріалах клопотання дані підтверджують наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що у разі обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою (домашній арешт, особисте зобов`язання), вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків.

Отже, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставини справи та серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, на думку слідчого судді не є надмірними та такими, що принижують його гідність у розмінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, тому відповідно до положень ч. 5 ст.182 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням особи підозрюваного, майнового стану, вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 36820 грн., з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою, або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою визначається в межах строку досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 183, 193-197 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника СВ Бобринецького ВП Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно неповнолітнього ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного неповнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів тобто до 4 години 00 хвилин 25 вересня 2018 року.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 обчислювати з моменту його затримання, тобто з 4 години 00 хвилин 28 липня 2018 року.

Строк цієї ухвали закінчується о 4 годині 00 хвилин 25 вересня 2018 року.

Визначити ОСОБА_4 розмір застави в розмірі 36820 грн., яка може бути внесена на депозитний рахунок №2505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ місто Київ, код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_4 по клопотанню № 383/750/18, провадження №1-кс/383/200/18, Бобринецький районний суд Кіровоградської області, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу».

У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 до 25 вересня 2018 року виконувати наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя ОСОБА_1