Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/2560/18
Провадження № 1-кп/711/243/18
У Х В А Л А

м. Черкаси 20 вересня 2018 року

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого: судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

під час проведення у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси судового розгляду кримінального провадження за звинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Давидківці Хмельницького району Хмельницької області, мешканця АДРЕСА_1 ,

в скоєнні злочину, відповідальність за який передбачена ч.2 ст. 345 КК України,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що біля 17 години 25 грудня 2017 року він, відбуваючи покарання у виді позбавлення волі в ДУ «Черкаська виправна колонія (№62)», в приміщенні сектору максимального рівня безпеки (далі СМРБ) умисне наніс тілесні ушкодження потерпілому ОСОБА_6 начальнику СМРБ.

Суд, вирішуючи питання про обсяг доказів та порядок їх дослідження, вирішив допитати потерпілого.

Потерпілий ОСОБА_6 належним чином повідомляється судом про час, дату і місце проведення судових засідань, але до суду не з`являється. Ухвалою суду від 16 травня 2018 року суд зобов`язав орган досудового розслідування вжити заходів розшуку потерпілого ОСОБА_6 .

Судом отримано дані про те, що потерпілий вибув за межі України і перебуває на території іншої держави, але точне місце його перебування невідоме.

Подальше відкладення судового розгляду із-за неявки потерпілого і проявлення судом ініціативи в забезпеченні його присутності під час судового розгляду може бути розцінене як перекладання функції державного обвинувачення та судового розгляду на один і той же орган (суд), що є недопустимим, і викликати обґрунтований сумнів в об`єктивності і неупередженості суду, а також призведе до порушення розумних строків розгляду кримінального провадження.

За таких обставин суд вважає за необхідне керуватись наступним.

Верховний Суд в своїй постанові від 28 березня 2018 року визначив, що в силу статей 26, 58 КПК України давати пояснення є правом потерпілої сторони, тому здійснення судового й апеляційного провадження без участі такої сторони не є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону в точному розумінні ст. 412 вказаного Кодексу (справа № 591/3923/16-к, провадження № 51-424км18).
Згідно з положеннями ч.3 ст. 97 КПК України суд має право визнати неможливим допит особи, якщо вона не прибуває на виклик до суду, а її місцезнаходження не було встановлено шляхом проведення необхідних заходів розшуку.

Частиною другою статті 349 вказаного Кодексу передбачено право суду змінити своєю ухвалою обсяг доказів, які будуть досліджуватись, та порядок їх дослідження.

Як зазначено вище, потерпілий ОСОБА_6 своєчасно і належним чином повідомлений про місце, дату і час проведення судового засідання, але в судове засідання не з`явився неодноразово. При цьому до суду надійшла заява потерпілого про проведення судового провадження без його присутності.

З урахуванням викладеного суд визнає неможливим допит потерпілого ОСОБА_6 , тому змінює обсяг доказів, які підлягають дослідженню.

Керуючись ст. ст. 9, 22, 28, 97, 349 КПК України, суд

у х в а л и в :

Змінити обсяг доказів, які будуть досліджуватись під час судового розгляду.

Визнати неможливим допит потерпілого ОСОБА_6 .

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1