Справа № 336/3070/18
Провадження № 1-кс/336/887/2018
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2018 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Шевченківського відділення поліції Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна, подане в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001931 від 04.06.2018 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого частиною 1 статті 185 Кримінального кодексу України, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Шевченківського відділення поліції Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням за змістом якого просить суд накласти арешт на майно, вилучене у ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Запоріжжя, вул. Кругова, 107, а саме, комунікаційний кабель маркуванням ТПП 5*2*0,4 розмірами 44 метри та ніж з рукояткою, який обмотаний липкою лентою.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що в провадженні СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області знаходиться кримінальне провадження № 0001931 від 04.06.2018 року, за ознаками злочину, передбаченого частиною 1 статті 185 Кримінального кодексу України.
В поданому клопотанні слідчий посилається на те, що 04.06.2018 року о 04 годині 01 хвилин до Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції надійшло повідомлення зі служби "102" про те, що за адресою: м. Запоріжжя, вул. 8-го Березня, буд. 64, Іванова, Фелікса Мовчановського, невідомі особи, шляхом вільного доступу, таємно викрали майно кабелепроводинкову продукцію, яке належить ПАТ "Укртелеком", а саме:ТПП 5*2*0,4 розмірами 44 метри.
Слідчий зазначає про те, що речі, вилучені під час проведення огляду місця події за адресою: місто м. Запоріжжя, вул. Кругова, 107, мають істотне значення для проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, оскільки можуть зберігати на собі сліди скоєного кримінального правопорушення та необхідні для проведення судових експертиз у кримінальному провадженні, відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 Кримінального процесуального кодексу України.
Від слідчого СВ Шевченківського відділення поліції Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд вищезазначеного клопотання без його участі та фіксації технічними засобами.
Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до частини 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України не здійснювалось.
Відповідно до частини 1 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за неявки слідчого та прокурора, оскільки неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно зі статтею 167 Кримінального процесуального кодексу України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до частини 3 статті 168 Кримінального процесуального кодексу України cлідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.
Згідно з частиною 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 3 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98цього Кодексу.
Відповідно до статті 173 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя вважає клопотання про арешт майна доведеним, обґрунтованим та таким що підлягає задоволенню, оскільки зазначені речі є безпосередньо об`єктами кримінально протиправних дій, набутими кримінально протиправним шляхом внаслідок вчинення кримінального правопорушення та відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 Кримінального процесуального кодексу України.
Керуючись статтями 167-168, 170-173, 309, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Шевченківського відділення поліції Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна, подане в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001931 від 04.06.2018 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого частиною 1 статті 185 Кримінального кодексу України, - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 04.06.2018 року у ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Запоріжжя, вул. Кругова, 107, а саме: комунікаційний кабель маркуванням ТПП 5*2*0,4 розмірами 44 метри та ніж з рукояткою, який обмотаний липкою лентою.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Запорізької області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1