печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 серпня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора четвертого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Головного слідчого управління Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях, підслідних Державному бюро розслідувань Генеральної прокуратури України молодшого радника юстиції ОСОБА_3 про арешт майна,-
ВСТАНОВИВ:
03.08.2018 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора четвертого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Головного слідчого управління Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях, підслідних Державному бюро розслідувань Генеральної прокуратури України молодшого радника юстиції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000525.
Від слідчого надійшла заява про розгляд справи у його відсутність.
Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Обґрунтовуючи внесене клопотання прокурор вказав, що Управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000525 від 19.02.2016, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 205, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 212 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що особи в період 2015-2018 р.р. вчинили ухилення від сплати податків у особливо великому розмірі, шляхом надання відомостей та документів від суб`єктів підприємницької діяльності з ознаками фіктивності для подальшого відображення їх в документах податкової та бухгалтерської звітності товариств з метою мінімізації податкового навантаження.

Зокрема, з матеріалів клопотання вбачається, що деякими особами залучено до протиправної діяльності наступні суб`єкти господарської діяльності: ТОВ «Неклер Ленд» (), ТОВ «РКС Агросейл» (), ТОВ «Агро Потенціал» () та ТОВ «Компанія «Сарекс» (). Указані підприємства у документах податкового обліку та митних документах, відобразили операції з імпорту товарів та придбання товарів у великих розмірах.

Згідно відомостей АС «Податковий Блок» жодне з указаних підприємств не подало до податкового органу повідомлення за формою 20-ОПП (про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність). Вказане свідчить про відсутність можливостей для зберігання ТМЦ. Аналізом документів податкової звітності та відомостей Єдиного реєстру податкових накладних виявлено відсутність господарських операцій з оренди (іншого права користування) складських чи інших приміщень. Відповідно до інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, права власності (користування) будь-якими об`єктами нерухомого майна у ТОВ «Неклер Ленд» (), ТОВ «РКС Агросейл» () та ТОВ «Компанія «Сарекс» (), відсутні. В ході оглядів встановлено відсутність вказаних підприємств за податковими адресами.

Згідно Єдиного реєстру податкових накладних ТОВ «Неклер Ленд» (), ТОВ «РКС Агросейл» () та ТОВ «Компанія «Сарекс» (), мають обліковані суми ліміту ПДВ, що фактично свідчить про те, що частина імпортованого товару нібито зберігається на складах.

Прокурор у клопотанні зазначає, що проаналізувавши покупців ТОВ «Неклер Ленд» (), ТОВ «РКС Агросейл» () та ТОВ «Компанія Сарекс» () встановлено, що основними покупцями вказаних підприємств є ТОВ «Гаран ЛТД» (), ТОВ «Аверсбей» (), ТОВ «Санвентікс» (), ПП «Конгрес-Ескорт» (), ТОВ «Айс Пром» (). Вказані підприємства згідно ЄРПН здійснюють підміну номенклатури придбаного та реалізованого товару, що свідчить про формування фіктивного податкового кредиту з ПДВ, по ланцюгу постачання, для підприємств реального сектору економіки. При цьому фактичну можливість для формування фіктивного податкового кредиту з ПДВ надають ТОВ «Неклер Ленд» (), ТОВ «РКС Агросейл» () та ТОВ «Компанія Сарекс» ().

Таким чином, особи, незаконно формують податковий кредит з ПДВ вигодонабувачам з числа підприємств реального сектору економіки, за рахунок використання в ланцюгу постачання підприємств з ознаками «фіктивності» таких як ТОВ «Неклер Ленд», ТОВ «РКС Агросейл», ТОВ «Компанія «Сарекс» та підміни номенклатури товарів.

Крім того, вказані особи після виявлення відсутності ТОВ «РКС Агросейл» за юридичною адресою: Київська обл., м. Вишневе, вул. Київська, 8В та вжиття заходів направлених на встановлення невстановлених досудовим розслідуванням осіб що використовують реквізити указаного підприємства у незаконній діяльності, 25.07.2018 його перереєстровано до м. Одеси.

Згідно інформації бази даних «Архів електронної звітності СЕА ПДВ», у даний час на спеціальних рахунках з ПДВ перерахованих суб`єктів господарської діяльності з ознаками фіктивності, відкритих у Держказначействі України сума лімітів податкового кредиту становить, відповідно: у ТОВ «Неклер Ленд» () 2 227 146,48 грн. ПДВ, ТОВ «РКС Агросейл» () 18 848 018,17 грн. ПДВ, ТОВ «Компанія «Сарекс» () 2 692 149,63 грн. ПДВ, і в подальшому може бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки.
Враховуючи вищевикладене, є всі підстави вважати, що суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ): ТОВ «Неклер Ленд» (), ТОВ «РКС Агросейл», ТОВ «Компанія «Сарекс» (), на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, є предметом протиправної діяльності, отримана внаслідок проведення незаконної діяльності та може бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, що надасть змогу останнім, ухилитись від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку на суму понад 23 млн. грн., тобто у особливо великих розмірах, і унеможливить відшкодування шкоди державі та встановлення причетних до злочину осіб.

Постановою від 05.06.2018року ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ по зазначених вище підприємствах визнані речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки правове обґрунтування клопотання відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до висновку про наявність правових підстав для накладення арешту.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 98, 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора четвертого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Головного слідчого управління Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях, підслідних Державному бюро розслідувань Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, - задовольнити.

Накласти арешт на суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по: ТОВ «Неклер Ленд» (), ТОВ «РКС Агросейл» (), ТОВ «Компанія «Сарекс» (), на яку вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Заборонити службовим особам та працівникам ТОВ «Неклер Ленд» (), ТОВ «РКС Агросейл» (), ТОВ «Компанія «Сарекс» (), їхнім представникам за дорученням, використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

Доручити виконання ухвали Державній фіскальній службі України.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1