"12" жовтня 2018 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
встановив:
В поданому до Київського районного суду м. Харкова клопотанні заявник просить скасувати арешт з автомобіля «Mitsubishi Outlander», д.н.з. НОМЕР_1 , та передати йому автомобіль та ключі від нього на відповідальне зберігання. Автомобіль буде зберігати на стоянці за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, 24.
На обґрунтування клопотання заявник зазначає, зокрема, що 12.08.2017 слідчим Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 вилучено його автомобіль «Mitsubishi Outlander», д.н.з. НОМЕР_1 , 2004 року випуску, свідоцтво про реєстрацію серії НОМЕР_2 та ключі, за підозрою у підробці свідоцтва про реєстрацію. В подальшому ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 11.09.2017 накладено арешт на вказаний автомобіль, та визначено місцем зберігання на спеціальному майданчику для тимчасового зберігання транспортних засобів ДП «Інформ ресурс». З вказаним транспортним засобом закінчена експертиза, згідно якої, номер кузову автомобіля не змінювався. Однак слідство не закриває вказане провадження. Експертиза автомобіля проведена, автомобілю вже 14 років, та незабаром зовсім не буде сенсу її забирати з стоянки, оскільки сплата за стоянку буде більше ніж вартість автомобілю.
В судове засідання заявник ОСОБА_3 двічі не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, причини неявки суду не повідомив.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії » від 07.07.1989, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.
В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Враховуючи викладене, суд, розглядає справу за відсутності ОСОБА_3 .
Старший слідчий Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду 10.10.2018 надійшла заява від начальника відділення СВ Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 , в якій вона повідомила, що у зв`язку з знаходженням старшого слідчого ОСОБА_5 у щорічній відпустці за 2018 рік, просить розглядати справу без його участі (а.с. 10).
Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження визначено захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.
Згідно вимог ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Частиною 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.
Як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Однак, на теперішній час достатніх даних, що скасування арешту з вказаного автомобіля не може негативно вплинути на хід досудового розслідування, слідчому судді не надано. Слідчі дії у вказаному кримінальному провадженні тривають, підозра нікому не повідомлена.
Даних на підтвердження того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, відсутні. Даних, що з вказаним транспортним засобом проведені всі необхідні експертизи, тощо, слідчому судді також не надано, а тому клопотання є передчасним та задоволенню на теперішній час не підлягає.
Крім того, до клопотання даних про можливе місця зберігання арештованого майна не залучено, та в ході розгляду клопотання не надано, а тому вказане клопотання є передчасним та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 28, 174, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,
Ухвалив:
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1