печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

17 травня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника особи, яка звернулася із клопотанням, - ОСОБА_3 , розглянувши клопотання ТОВ «ІСТІЛ ПРОЕКТ» () про скасування арешту у КП № 0002030 від 23.06.2017 року, -

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання директора ТОВ «ІСТІЛ ПРОЕКТ» () про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11.05.2018 року у справі № 757/20465/18-к.
В засіданні представник особи, яка звернулася із клопотанням - адвокат ОСОБА_3 , клопотання підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити.
Слідчий в засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.
Слідчий суддя визнав за можливе проводити розгляд справи у відсутність осіб, які не з`явилися на підставі ст. 306 КПК України.
Слідчий суддя, вислухавши думку представника особи, яка звернулася зі скаргою, дослідивши матеріали провадження за клопотанням з доданими доказами в тому обсязі, приходить до наступного висновку.
Так, управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002030, зареєстрованому 23.06.2017 року за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11.05.2018 року, в межах кримінального провадження 0002030 від 23.06.2017 року, накладено арешт на грошові кошти та видаткові операції, які знаходяться на рахунках: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 відкритих в АТ "КIБ" (МФО 322540); № НОМЕР_7 відкритий в ПАТ "БАНК ВОСТОК" (МФО 307123), в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять та надати інформацію щодо залишку на рахунках на момент виконання ухвали; заборонено службовим особам та працівникам ТОВ «Істіл Проект» (код за ), їх представникам, за дорученням використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно, окрім здійснення обов`язкових платежів до бюджету та виплати заробітної плати, починаючи з дня винесення ухвали слідчим суддею.
Так, при накладенні арешту на грошові кошти та видаткові операції, слідчим суддею зокрема було зазначено в ухвалі про накладення арешту, що кошти на рахунках, на які просить накласти арешт прокурор, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні; незастосування накладення арешту може призвести до приховування, зникнення, втрати, використання відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Так, відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Згідно ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Ч. 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
В ч. 11 ст. 170 КПК України, зазначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Разом з цим, згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3- 1 ) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Відповідно до ч. 1 ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Враховуючи те, що ТОВ «ІСТІЛ ПРОЕКТ» або його посадовим особам в даному кримінальному провадженні не повідомлено про підозру у скоєнні будь-яких кримінальних правопорушень, слідчий суддя вважає, що в подальшому застосуванні арешту грошові кошти та видаткові операції, які належать Товариству з обмеженою відповідальністю «ІСТІЛ ПРОЕКТ» () та обліковуються на рахунках №№ НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , відкритих в АТ «КІБ» (МФО 322540), № НОМЕР_7 , відкритий в ПАТ «Банк Восток», відпала потреба, оскільки не доведено необхідність здійснення такого арешту, не обґрунтовано правову підставу для арешту майна, тому доводи клопотання директора ТОВ «ІСТІЛ ПРОЕКТ» () про скасування арешту є обґрунтованими, а наданими матеріалами доведено відсутність підстав для арешту, у зв`язку з чим слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна.
Керуючись, ст.ст. 13, 41 Конституції України, ст. 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 170, 174, 309 КК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ТОВ «ІСТІЛ ПРОЕКТ» () про скасування арешту у КП № 0002030 від 23.06.2017 року, задовольнити.
Скасувати арешт, накладений на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва від 11.05.2018 року по справі № 757/20465/18-к, а саме на грошові кошти та видаткові операції, які належать Товариству з обмеженою відповідальністю «ІСТІЛ ПРОЕКТ» () та обліковуються на рахунках №№ НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , відкритих в АТ «КІБ» (МФО 322540), № НОМЕР_7 , відкритий в ПАТ «Банк Восток» (МФО 307123) в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять та надати інформацію щодо залишку на рахунках на момент ухвали.
Скасувати заборону службовим особам та працівникам ТОВ «ІСТІЛ ПРОЕКТ» (), їх представникам за дорученням використовувати або будь яким чином відчужувати вищезаначене майно, окрім здійснення обов`язкових платежів до бюджету та виплати заробітної плати, починаючи з дня постановлення ухвали слідчим суддею.
На підставі ст. 535 ч. 4 КПК України повідомити слідчого суддю, який постановив ухвалу, про її виконання.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1