Справа № 640/2568/18
н/п 1-кс/640/1729/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" лютого 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
24.02.2018р. при затриманні підозрюваного ОСОБА_4 вилучене майно, яке слідчий просить арештувати.
Прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 проти задоволення клопотання не заперечував.
Захисник до судового засідання не з`явився, просив розглянути справу за своєї відсутності в задоволення клопотання відмовити.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, витяг з ЄРДР, вислухавши міркування прокурора та підозрюваного, доходить наступного:
24.02.2018р. під час затримання підозрюваного ОСОБА_4 вилучене належне йому майно, яке слідчий просить арештувати.
Зважаючи на подачу слідчим клопотання 26.02.2018р. - у перший робочий день, строк звернення не пропущений, а тому слідчий суддя розглядає клопотання по суті.
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину…Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п.1 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
24.02.2018р. ОСОБА_4 повідомлена підозра за ч.2 ст. 189, ч.2 ст. 28, ч.2 ст. 194 КК України.
Вилучені під час затримання ОСОБА_4 мобільний телефон та документи, можуть містити на собі сліди кримінального правопорушення або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Таким чином, на виконання вимог ч.1 ст. 173 КПК України слідчий довела необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України, оскільки належне ОСОБА_4 майно є речовими доказами та має значення для забезпечення кримінального провадження, а тому клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на належні ОСОБА_4 вилучені 24.02.2018р.: мобільний телефон «Astro» IMEI НОМЕР_1 та ІМЕІ НОМЕР_2 з сім-карта з номером НОМЕР_3 ; аркуш паперу 10х14 см. з рукописними нотатками контактів з номерами телефонів; ксерокопію договору оренди квартири за адресою: АДРЕСА_2 від 29.12.2017р.,
Зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» - у камері схову СУ ГУНП у Харківській області.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя: ОСОБА_1