ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Провадження № 1-кс/201/2303/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2018 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника заявника ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі клопотання представника публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» ОСОБА_6 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001362 від 27.10.2017, -

ВСТАНОВИВ:

Представник ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» ОСОБА_6 звернулася до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із вищезазначеним клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що в ході проведення досудового розслідування кримінального провадження №0000533, відомості відносно якого внесені до ЄРДР 02.07.2015р., ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська (під головуванням слідчого судді ОСОБА_7 ) від 06.04.2017 р. було накладено арешт на об`єкти нерухомого майна, які належать зазначеному підприємству та не мають жодного відношення до обставин кримінального провадження, у зв`язку із чим, на думку представника заявника, арешт на зазначене було накладено необґрунтовано, а отже, з цих підстав підлягає скасуванню.

Представник ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» адвокат ОСОБА_3 (діє на підставі ордеру КС №256319 від 14.03.2018) у судовому засіданні клопотання підтримав, пояснив, що арешт майна чинить перешкоди підприємницькій діяльності компанії, жодним посадовим особам компанії підозра не пред`являлась, доки майно знаходиться під арештом, то під загрозою подальшого позбавлення права власності на це майно компанія позбавлена можливості залучати кошти на його ремонти та обслуговування, які вкрай потрібні, оскільки арештованим майном є обладнання трансформаторних підстанцій, за допомогою яких забезпечується електропостачання населенню та підприємствам. Відомості про те, що по зазначених об`єктах проводилася експертиза не відповідають дійсності, оскільки компанії, як власнику майна не відомо про факти їх обстеження.

Представник прокуратури Дніпропетровської області - прокурор відділу ОСОБА_4 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання з огляду на те, що для скасування арешту не має законних підстав, арештоване майно є предметом кримінального правопорушення, по факту вчинення якого наразі підготовлено оголошення підозри певним особам, вирішується питання про її вручення. Крім того, проведеною експертизою підтверджено підроблення підписів на документах щодо продажу арештованого майна. По арештованих об`єктах проведена судово-економічна експертиза, яка підтвердила наявність збитків для бюджету через їх перепродажу. Законність утримання майна під арештом перевірялась апеляційним судом Дніпропетровської області, який підтвердив правильність висновків щодо необхідності його арешту.

Слідчий ОСОБА_5 пояснив, що експерт оглядав будівлі ззовні, без проникнення до них, будівлі знаходяться в загальнодоступних місцях та згоди на їх огляд ззовні від власника цих будівель отримувати не потрібно.

Суд, розглянувши клопотання, вивчивши матеріали справи, виходить з наступного.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська (під головуванням слідчого судді ОСОБА_7 ) від 06.04.2017р. у справі № 201/5036/17 було задоволено клопотання слідчого в ОВС СВ СУ прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , погодженого з прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна та накладено у кримінальному провадженні № 0000533 від 02.07.2015р. арешт на об`єкти нерухомого майна, яке належить ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго».

Приймаючи таке рішення про застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя виходив з того, що у провадженні першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження № 0000533 від 02.07.2015р. за ознаками складу злочину передбаченого ч.2 ст. 364 КК України та ч.5 ст.191 КК України стосовно посадових осіб ОКП «Електоромережі Південне», та службових осіб КП «Аульский Водовід» ДОР, які за попередньою змовою з посадовими особами ТОВ «Рантьє Днєпр» та КП «Дніпроводоканал» ДМР, здійснили розкрадання коштів комунальних підприємств на загальну суму близько 22,5 млн. грн., а також за ознаками складу злочину, передбаченого ч.5 ст.191 КК України за фактом вчинення службовими особами Дніпропетровської обласної ради та ОКП «Електоромережі Південне» розтрати комунального майна в інтересах ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» та за попередньою змовою зі службовими особами акціонерного товариства.

При цьому слідчий суддя послався на те, що в ході досудового розслідування 23.03.2017р. винесено постанову про визнання 55 об`єктів нерухомого майна та 959 об`єктів рухомого майна речовими доказами, у зв`язку із чим, існує ризик збереження речових доказів - об`єктів нерухомого та рухомого майна, та вже відомо факти подальшого перепродажу ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» об`єктів електропостачання, які визнані речовими доказами, однак як встановлено під час слідства у 2016 році приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_8 посвідчено договори купівлі-продажу майна, відповідно до яких ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» продало 6 об`єктів нерухомого майна ПАТ "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" (), а отже, факт продажу вказаних об`єктів свідчить про наявність ризику їх подальшого відчуження, що обумовлює необхідність накладення арешту шляхом заборони їх відчуження.

Відповідно до цієї ухвали, незаконно відчужені об`єкти електропостачання: 55 об`єктів нерухомого майна та 959 об`єктів рухомого майна внаслідок вчинення службовими особами Дніпропетровської обласної ради, ОКП «Електоромережі Південне» та ПАТ ДТЕК «Дніпрообленерго» злочину, передбаченого ч.5 ст.191 КК України вибули зі спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Дніпропетровської області, та були незаконно отримані ПАТ ДТЕК «Дніпрообленерго», тобто були об`єктом кримінально протиправних дій, отже, відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, як речові докази.

Тому враховуючи вищезазначені обставини, слідчий суддя при винесені ухвали від 06.04.2017р. про накладення арешту, вважав за необхідне з метою встановлення відомостей про обставини кримінального правопорушення, накласти арешт на вищезазначені об`єкти рухомого (нерухомого) майна.

Також судом встановлено, що постановою слідчого в особливо важливих справах першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області від 23 березня 2017 року майно, на яке накладено арешт, визнано речовим доказами у кримінальному провадженні №0000533.

В подальшому матеріали щодо арешту зазначеного майна, виділені постановою прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 від 27.10.2017 у кримінальне провадження №0001362 від 27.10.2017, досудове слідство по якому якого наразі триває.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про те, що доводи заявника щодо необхідності дотримання балансу інтересів сторін при проведенні досудового слідства безумовно заслуговують на увагу, особливо в контексті вимог ст.1 Протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно до якого кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Водночас, за змістом цієї ж норми згаданого «Протоколу №1», …проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

За таких умов аналізу має бути піддано обґрунтованість необхідності та ступень втручання у володіння майном заявника з боку держави в особі слідчих органів, які ініціювали в суді його арешт.

В даному випадку доводи прокурора щодо необхідності подальшого утримання зазначеного майна під арештом, превалюють над доводами заявника щодо необхідності скасування цього заходу забезпечення кримінального провадження. При цьому судом враховується й той факт, що законність утримання зазначеного майна під арештом неодноразово перевірялася судами першої інстанції у різному складі та апеляційним судом Дніпропетровської області, які не знайшли підстав для скасування рішення про його арешт.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 170-174, 333,350, 376 КПК України,
УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго ОСОБА_6 про скасування арешту у кримінальному провадженні №0000533 від 02.07.2015р., накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська (під головуванням слідчого судді ОСОБА_7 ), матеріали по якому виділені постановою прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 від 27.10.2017 у кримінальне провадження №0001362 від 27.10.2017, - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1