24.04.2018 Справа № 756/5285/18
Справа № 756/5285/18
Провадження № 1-кс/756/978/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

щодо застосування запобіжного заходу

у вигляді тримання під вартою

24 квітня 2018 року м. Київ
Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Київської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 , слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Київської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України уродженець м. Києва, громадянин України, освіта середня, неодружений, непрацюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого (зі слів) у 2007 року за ч. 1 ст. 185, ч. 3 ст. 189 КК України до 6 років 6 місяців позбавлення волі, звільнився з місця відбування покарань у грудні 2013 року),

що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України, -

в с т а н о в и в :
24 квітня 2018 року до Оболонського районного суду м. Києва звернувся слідчий СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Клопотання обґрунтовано тим, що 22.04.2018 року, близько 14:20 год., ОСОБА_5 знаходився за адресою: м. Київ, вул. Тимошенко, 19, де побачив раніше невідомого йому чоловіка, а саме громадянина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . В цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на вчинення нападу з метою заволодіння майном, яке належить ОСОБА_7 поєднаного з насильством, небезпечним для життя або здоров`я останнього, який зазнав нападу.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 наказав ОСОБА_7 віддати йому свій мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 3», вартістю 4000 грн., на, що останній відповів відмовою.

Продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на вчинення нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу ОСОБА_5 дістав із внутрішньої кишені своєї куртку, в яку в той час був одягнений предмет схожий на виделку для приготування м`яса, яку приставив до шиї ОСОБА_7 , тим самим застосовуючи до останнього психологічне насильство. ОСОБА_7 сприйняв вказані дії ОСОБА_5 як небезпечні для його життя чи здоров`я.

Із метою припинення протиправних дій ОСОБА_5 , ОСОБА_7 відштовхнувши своїми руками ОСОБА_5 від себе, побоюючись, що відносно нього буде застосовний вказаний предмет, схожий на виделку, почав втікати від останнього. ОСОБА_5 почав переслідувати ОСОБА_7 , але не здогнав останнього, так як перечепився та впав на землю.

Тим самим ОСОБА_5 реалізував свій злочинний умисел, спрямований на умисне вчинення нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій).

На думку слідчого, причетність ОСОБА_5 до вчинення вказаного злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженню доказами: протоколами огляду місця події від 22.04.2018 року; протоколом допиту потерпілого від 22.04.2018 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 22.04.2018 року за участю потерпілого; протоколом пред`явлення речей для впізнання від 23.04.2018 року за участю потерпілого; протоколами допиту свідків від 22.04.2018 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 22.04.2018 року за участю свідка; протоколом допиту свідка від 23.04.2018 року та іншими матеріалами провадження в їх сукупності.

Таким чином, на думку сторони обвинувачення, підозра ОСОБА_5 у вчиненні умисного вчинення нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), є обґрунтованою.

Щодо наявності ризиків, то на думку прокурора, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, підозрюваний може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків та потерпілих є те, що підозрюваний шляхом вмовляння, підкупу або погроз може схиляти свідків та потерпілого, до якого і застосовував насильство, до дачі неправдивих показань або відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід судового розслідування.

Крім того, на думку органу досудового розслідування, ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення та іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведення досудового розслідування, оскільки він не має постійного джерела доходу, належних засобів для існування.

Вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п. п. 1, 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під ватрою.

Враховуючи ступінь тяжкості кримінального правопорушення вчиненого ОСОБА_5 та спосіб його вчинення, на думку прокурора необхідно не визначати розміром застави.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з підстав, вказаних у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні визнав обґрунтованість підозри щодо себе, але просив обрати запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням свободи, оскільки проживає в квартирі разом із хворою матір`ю, яка потребує його утримання.

Захисник ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечив. Додатково пояснив, що мати підозрюваного при спілкуванні з ним просила обрати щодо сина запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки зможе за ним доглядати в цей час.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя робить наступні висновки.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п.п.4,5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; 5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Слідчим суддею встановлено, що 22 квітня 2018 року до ЄРДР внесено відомості, відповідно до яких 22 квітня 2018 року приблизно о 14:20 год. за адресою: м. Київ, вул. Тимошенка, 19, ОСОБА_5 погрожуючи застосуванням насильства небезпечним для здоров`я потерпілого, вчинив напад на ОСОБА_7 , з метою заволодіння його майном, а саме телефоном марки «Xiaomi», вартістю 4000 грн.

23 квітня 2018 року ОСОБА_5 отримав повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.

Досліджені судом матеріали кримінального провадження, зокрема протоколами огляду місця події від 22.04.2018 року; протоколом допиту потерпілого від 22.04.2018 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 22.04.2018 року за участю потерпілого; протоколом пред`явлення речей для впізнання від 23.04.2018 року за участю потерпілого; протоколами допиту свідків від 22.04.2018 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 22.04.2018 року за участю свідка; протоколом допиту свідка від 23.04.2018 року та іншими матеріалами провадження, які в їх сукупності дають підстави дійти висновку про те, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення є обґрунтованою.

Зокрема, у протоколі допиту від 22 квітня 2018 року потерпілий ОСОБА_7 пояснив, що після відмови незнайомому чоловіку віддати свій телефон, останній з внутрішньої кишені своєї куртки дістав предмет, схожий на виделку для приготування м`яса і приставив потерпілому до горла. Проте йому (потерпілому) вдалось вирватись.

Із протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотографіями, потерпілий впізнав на фото підозрюваного як нападника.

Крім того, із протоколу впізнання речей для впізнання від 23 квітня 2018 року, потерпілий впізнав виделку для приготування м`яса, яку перед тим було вилучено у шкафчику у квартирі підозрюваного (з добровільної згоди власника квартири матері підозрюваного), як предмет, яким потерпілому погрожував підозрюваний.

Про наявність у підозрюваного предмету, схожого на виделку для приготування мяса, зазначила і свідок ОСОБА_8 , яка бачила, як один чоловік доганяв іншого у дворі будинку по АДРЕСА_2 , потім впав, не зміг наздогнати потерпілого, а потім сховав до кишені цей предмет.

З огляду на викладене, підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину, є обґрунтованою.

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_5 офіційно не працює та не має постійного законного джерела доходів, не одружений та не має дітей, що свідчить про слабкість його соціальних зв`язків за місцем проживання.

Слідчий суддя також враховує, що в поясненнях від 22 квітня 2018 року ОСОБА_5 вказав, що проживає у квартирі з матір`ю, а виделку поклав до кишені з метою захисту від нападників на вулиці, оскільки мати часто погрожує йому примусового передати його на лікування від наркозалежності.

Вказана обставина в сукупності з тим, що мати не присутня в судовому засіданні під час обрання сину запобіжного заходу, додатково свідчить про слабкість соціальних зв`язків підозрюваного за місцем проживання.

Крім того, згідно пояснень ОСОБА_5 , він раніше судимий, а саме у 2007 року за ч. 1 ст. 185, ч. 3 ст. 189 КК України до 6 років 6 місяців позбавлення волі, звільнився з місця відбування покарань у грудні 2013 року.

Таким чином, ризик вчинення підозрюваним подібних чи інших злочинів є дуже високим.

На думку слідчого судді, наявний і ризик можливого схиляння потерпілого чи свідків до надання неправдивих показань шляхом підкупу чи вмовлянь, з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Слідчий суддя також враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину і йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 7 років.

Оцінюючи вищевказані обставини та ризики, які обґрунтовано та доведено, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного, запобігання вчинення ним нових кримінальних правопорушень, запобігання спробам ухилення від органів досудового розслідування та чинення протиправного тиску на потерпілого та свідків, слідчий суддя робить висновок про можливість обрання до підозрюваного на даному етапі досудового розслідування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів.

Строк тримання під вартою обраховувати з моменту затримання ОСОБА_5 .

Підстави для обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту, у тому числі й цілодобового - відсутні, з огляду на слабкість соціальних зв`язків підозрюваного за місцем проживання.

Водночас підстави для обрання менш суворих запобіжних заходів відсутні з огляду на негативну репутацію підозрюваного та обґрунтованість ризиків, на які послався прокурор.

Відповідно п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи спосіб вчинення злочину (із погрозою застосування насильства) та репутацію підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність не визначати заставу.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176-178, 182, 183, 184, 194, 199, 309 КПК України, -

у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 задоволити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 діб.

Строк тримання під вартою рахувати з дня затримання, тобто з 22 квітня 2018 року по 21 травня 2018 року включно.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно вручити підозрюваному ОСОБА_5 після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м.Києва протягом п`яти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1