Справа № 211/5034/16-к
Провадження № 1-кп/211/148/17
У Х В А Л А
іменем України
30 жовтня 2017 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000597 від 03.11.2015 року, відносно ОСОБА_3 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191 КК України,

за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 , представника потерпілої особи ОСББ «Косіора 89» - ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_3 ,

встановив:
31.05.2017 року в провадження судді ОСОБА_1 надійшов обвинувальний акт по вказаному кримінальному провадженню.

Ухвалою суду від 06.06.2017 року призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 просив суд призначити справу до судового розгляду.

Представник потерпілої особи ОСББ «Косіора 89» ОСОБА_5 підтримав думку прокурора.

Захисник ОСОБА_6 та обвинувачений ОСОБА_3 проти призначення справи до судового розгляду заперечували, просили повернути обвинувальний акт прокурору.

Заслухавши сторони, вивчивши обвинувальний акт та додані до нього матеріали, суд приходить до таких висновків.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд має право з підготовчого судового засідання повернути обвинувальний акт прокурору у випадку, якщо він не відповідає вимогам цього кодексу.

Положеннями ст. 291 КПК України, встановлено процесуальний порядок складення обвинувального акту у кримінальному провадженні, наведено вичерпний перелік відомостей, що їх має містити обвинувальний акт, а також чітко визначено ті процесуальні документи, що в обов`язковому порядку додаються органом досудового розслідування до обвинувального акту.

Згідно ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); дату та місце його складення та затвердження.

Частина 2 статті 191 КК України передбачає відповідальність за привласнення, розтрату або заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем.

Частина 3 статті 191 КК України передбачає відповідальність за привласнення, розтрату або заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене повторно.

Згідно обвинувального акту, ОСОБА_3 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 191 КК України за ознаками заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, а саме як засновник та директор ТОВ "Сігма-КР" незаконно заволодів грошовими коштами ОСББ "Косіора, 89" у сумі 13051, 20 грн.

Згідно обвинувального акту, ОСОБА_3 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 191 КК Укрїни за ознаками заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене повторно, а саме як засновник та директор ТОВ "Сігма-КР" незаконно заволодів бюджетними коштами УБЖП виконкому Криворізької міської ради у сумі 204577,20 грн.

Згідно обвинувального акту, в результаті кримінальних правопорушень спричинено матеріальні збитки на загальну суму 217628,40 грн.

Згідно п. 27 Постанови Пленуму Верховного суду України № 10 від 06.11.2009 року "Про судову практику у справах про злочини проти власності", вирішуючи питання про наявність чи відсутність у діях винної особи таких кваліфікуючих ознак, як завдання злочином проти власності значної шкоди потерпілому, вчинення таких злочинів у великих чи особливо великих розмірах, суди мають керуватися відповідними положеннями примітки до статті 185 КК України.

Великий розмір шкоди у даному злочині визначається згідно пункту 3 Примітки до статті 185 КК України як сума, яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину.

Відповідно до пункту 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на н.м.д.г., то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Згідно ст. 169.1.1 Податкового кодексу України з урахуванням норм абзацу першого підпункту 169.4.1 пункту 169.4 цієї статті платник податку має право на зменшення суми загального місячного оподатковуваного доходу, отримуваного від одного роботодавця у вигляді заробітної плати, на суму податкової соціальної пільги: у розмірі, що дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку.

Згідно статті 7 Закон України "Про державний бюджет України на 2015 рік" (на момент вчинення кримінального правопорушення), у 2015 встановлений прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 вересня - 1378 гривень.

З наведених розрахунків вбачається що, розмір податкової соціальної пільги дорівнює 689 гривень.

Згідно обвинувального акту, розмір матеріальної шкоди, завданої ОСОБА_3 . УБЖП виконкому Криворізької міської ради становить 204577,20 грн. та складає 296 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на момент вчинення злочину, що є великим розміром.

Сума загальних матеріальних збитків, в результаті вчинення кримінальних правопорушень становить 217628,40 грн., та складає 315 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на момент вчинення злочину, що є великим розміром.

Відповідно до ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Отже, розмір реальних збитків, завданих потерпілим внаслідок кримінальних правопорушень, не визначений належним чином під час досудового розслідування.

Відповідно до п.5 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити такі відомості: виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Формулювання обвинувачення повинно ґрунтуватися на обставинах, які свідчать про наявність доведених даних про подію (час, місце, спосіб) злочину, форму вини, мотив і мету його вчинення, факти, які впливають на ступінь його тяжкості, тощо.

Правова кваліфікація дій особи повинна містити не тільки посилання на окрему статтю та її частину, а й точне формулювання, зокрема об`єктивної сторони та кваліфікуючих ознак.

Згідно з п.13 ч.1 ст.3 КПК України обвинувачення це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому КПК України.

Якщо формулювання обвинувачення не відповідає викладеним фактичним обставинам кримінального правопорушення, то такі недоліки повинні бути виправлені прокурором після повернення йому обвинувального акта зі стадії підготовчого судового засідання, тому що вони є очевидними і перешкоджають призначенню судового розгляду.

На думку суду зазначенні недоліки в обвинувальному акті перешкоджають суду повно та всебічно розглянути кримінальне провадження, що в подальшому може суттєво вплинути на судовий розгляд з урахуванням того, що відповідно до вимог ст. 337 КПК України судовий розгляд проводиться лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акту.

Тому, враховуючи вищезазначене, а також ту обставину, що визначення розміру матеріальної шкоди, завданої потерпілим внаслідок вчинення кримінального правопорушення є кваліфікуючою ознакою злочину, передбаченого ст. 191 КК України, приходжу до висновку про необхідність повернення обвинувального акту прокурору для усунення зазначених порушень вимог КПК України.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 291 КПК України до обвинувального акту додається реєстр матеріалів досудового розслідування.
Відповідно до вимог ст. 109 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити: номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; реквізити процесуальних рішень прийнятих під час досудового розслідування; вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.
У той же час в доданому до обвинувального акту реєстрі матеріалів досудового розслідування не міститься даних щодо проведених під час досудового розслідування процесуальних дій, як і реквізитів процесуальних рішень прийнятих під час досудового розслідування, щодо потерпілих осіб у вказаному кримінальному провадженні.
Також, в реєстрі матеріалів досудового розслідування містяться дані щодо процесуальних дій у вказаному кримінальному провадженні, які здійсненні до його початку та після його завершення.
Так, як слідує з реєстру, відомості про вчинення кримінального правопорушення внесено до ЄРДР 03.11.2015 року, а тимчасовий доступ до документів по вказаному кримінальному провадженню проведено 04.01.2015 року.
Приймаючи до уваги те, що обвинувальний акт не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, і вказане вище порушення допущене при його складанні, перешкоджає призначенню кримінального провадження до судового розгляду на підставі цього обвинувального акту, суд вважає за необхідне повернути обвинувальний акт прокуророві, для усунення вищевказаних порушень.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.291,314-316 КПК України, суд, -

ухвалив:
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000597 від 03.11.2015 року, відносно ОСОБА_3 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191 КК України - повернути прокуророві для усунення зазначених в ухвалі порушень вимог ст. 291 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області, через Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу протягом 7 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1