УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 564/328/18

22 лютого 2018 року

Слідчий суддя Костопільського районного суду Рівненської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 за участі прокурора Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Костопільського ВП ГУНП в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури юристом 1 класу ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000093 від 16.02.2018р., внесеного до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачено ч.2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

20.02.2018 р. слідчий СВ Костопільського ВП ГУНП в Рівненській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до Костопільського районного суду Рівненської області із вище вказаним клопотанням.

В обґрунтування клопотання, слідчий зазначив, 18.02.2018 року до Костопільського ВП ГУНП в Рівненській області надійшло повідомлення диспетчера СШМД Рибака, про те, що 18.02.2018 року о 13:10 год. в приймальне відділення Костопільської ЦРЛ з діагнозом: ножове поранення в область грудної клітки був доставлений громадянин ОСОБА_5 , 1989р.н., житель АДРЕСА_1 . Ножове поранення ОСОБА_5 наніс громадянин ОСОБА_6 , 1977 р.н., житель АДРЕСА_2 .

В ході досудового розслідування, 19.02.2018 року у громадянина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , директора Костопільського БТК, за адресою м. Костопіль, вул. Степанська, 14а, було вилучено оптичний диск з відео файлами, а саме з відеозаписами з камер спостереження з вказаного закладу.

19.02.2018 року вказаний диск було оглянуто та вилучено, та приєднано в якості речового доказу до матеріалів зазначеного провадження.

Слідчий зазначає, що у даному випадку підставою арешту майна є об`єктивні підстави вважати, що дане майно, є доказом злочину, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, необхідність запобігання можливості його приховування, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, передачі стороннім особам. Арешт даного майна необхідно накласти з метою збереження вказаних речових доказів.

Арешт вказаного майна проводиться з метою проведення об`єктивного, повного, всебічного досудового розслідування, що у подальшому дозволить проведення ряду експертиз з використанням вказаного одягу.

Прокурор Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 в судовому засіданні повністю підтримала клопотання на підставах викладених у ньому та просила суд його задовольнити.

Слідчий суддя, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора прийшов до висновку, прийшов до висновку про наявність достатніх підстав для задоволення клопотання враховуючи наступне.

Відповідно до змісту ст.170 ч.1 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Зі змісту ч.2 ст.173 КПК України передбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З матеріалів кримінального провадження №0000093 від 18.02.2018 року вбачається, що вилучені речі, а саме металевий ніж з коричневим руків`ям, на лезу якого наявний надпис «Greand way», який перебуває у користуванні громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та газовий балон «Терен 4М», який перебуває у користуванні громадянина Яковця ОСОБА_8 , 1989 р.н. в подальшому можуть бути використані як докази вчинення кримінального правопорушення.

Згідно зі ст.171 ч.5 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Частиною 2 статті 170 КПК України встановлено арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При цьому, ч.1 ст.98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Пунктом 2 частини 3 статті 132 КПК України встановлено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, зокрема, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Таким чином, згідно п.2 ч.3 ст.132 КПК України, слідчим в клопотанні доведено, що застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, необхідне з потребами досудового розслідування, і дані потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи особи при задоволенні даного клопотання щодо арешту одягу, а саме туфлі чорного кольору, світло-сіру сорочку та джинси синього кольору на поверхні яких наявні плями бурого кольору, що зовні схожі на кров.

Вирішуючи клопотання про арешт майна, слідчим суддею враховуються правові підстави для арешту майна, достатність доказів, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, наслідки арешту майна для інших осіб, у володінні яких перебуває майно та співрозмірність обмеження права власності із завданнями кримінального провадження.

Отже, в даному випадку підставою застосування арешту майна, відповідно до ч.2 ст.170, п.1 ч.2 ст.167 КПК України, є збереження речових доказів, а тому клопотання слідчого є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони користування майном, а саме оптичний диск з відео файлами, а саме з відеозаписами з камер спостереження з вказаного закладу, який перебуває у користуванні ОСОБА_9 .

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Костопільського ВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 .

Ухвала виконується негайно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Рівненської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1