18.04.18
Провадження № 1кс/200/4693/18
Справа № 200/6982/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2018 року слідчий суддя Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_1 , ознайомившись зі скаргою ОСОБА_2 щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 06.03.2018 року,-

ВСТАНОВИЛА:

17 квітня 2018 року до мого провадження шляхом протоколу автоматичного визначення слідчого судді розподілена скарга ОСОБА_2 щодо невнесення уповноваженою службовою особою Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань повідомлення про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 за ст.384 КК України - введення в оману суду або іншого уповноваженого органу.

Статтею 75 КПК України визначено перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Пунктом 4 частини 1 статті 75 КПК України визначено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, за наявності інших обставин, які викликають сумніви у його неупередженості.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, наявність безсторонності (неупередженості) маж визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (див. рішення у справі «Мироненко і Мартенко проти України», заява N4785/02, рішення від 10 грудня 2009року, п.66, 67).
У контексті об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (див. рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії», заява №33958/96, п.44, ECHR 2000-XII, у справі «Газета «Україна-Центр» проти України», заява №16695/04, рішення від 15 липня 2010року, п.31, «Хаусшільдт проти Данії», рішення від 24 травня 1989року, п.48).
Так, як вбачається з поданої скарги, ОСОБА_2 у своїй заяві до Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області 06.03.2018 року зазначає про скоєння ОСОБА_3 злочину за ст.384 КК України, що виразилося у наданні останньою неправдивих показів органу досудового розслідування, прокуратурі та суду в рамках кримінального провадження за ст.286 КК України відносно ОСОБА_2 05.04.2018 року ним отриманий лист в канцелярії Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області про те, що підстави для внесення відомостей за вказаними фактами до ЄРДР, відсутні.

Однак, беручи до уваги, що в моєму провадженні на розгляді перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_2 за ч.1 ст.286 КК України, де потерпілою є ОСОБА_3 , а судовий розгляд не завершено, вважаю, що при розгляді даної скарги у стороннього спостерігача можуть виникнути обґрунтовані сумніви в неупередженості судді, у зв`язку із чим, вважаю доцільним заявити про самовідвід.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 7, 9, 75, 80, 81КПК України,
УХВАЛИЛА:

Заявити самовідвід від участі у розгляді скарги ОСОБА_2 щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 06.03.2018 року.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1