ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/764/18
Провадження № 1-кс/210/229/18

"20" лютого 2018 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Металургійного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 ,погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 , винесене в кримінальному провадженні № 0000358 від 14.02.2018 року, про арешт майна,-
особи, які беруть участь у розгляді клопотання: слідчий ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся з клопотанням, погодженим прокурором, про застосування заходів забезпечення кримінального провадження - арешту майна.

Досудове розслідування в кримінальному провадженні здійснюється слідчими Металургвйного відділення поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.

Згідно ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання подано до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначив, що 13.02.2018 року до ЧЧ Металургійного ВП надійшло повідомлення за лінією "102" про те, на території ПАТ "АМКР" риють метал, а 14.02.2018 за вказаним фактом від ПАТ "АМКР" надійшли письмові матеріали про те, що охороною ПАТ "АМКР" в районі насосної станції № 15, що розміщена в Металургійному районі м. Кривого Рогу виявлено групу невстановлених осіб, які за допомогою спецтехніки а саме бульдозерів та екскаваторів таємно, шляхом вільного доступу, здійснити крадіжку майна підприємства, а саме брухт чорних металів, які викопували з насипу. Обставини події та сума збитку встановлюється (ЖЄО № 2967 від 13.02.2018).

В ході огляду місця події в районі насосної станції № 15 яка розташована на території ПАТ «АМКР», за адресою вул. Криворіжсталі, 1 в Металургійному районі м. Кривого Рогу було встановлено що вздовж земляного валу (насипу) акумулюючи ємкості №1 (шламовідстійника), розташовані декілька одиниць спецтехніки, біля яких виявлено нещодавно викопані місця ґрунту на насипу, зібрані на одному місці предмети з чорного металу, засоби газо-різки (кисневі балони та ін.).

Виявлена спецтехніка та інші засоби вчинення злочину:

- екскаватор марки «Volvo» з надписом на боці ЕС НОМЕР_1 (бездержавного реєстраційного номеру) ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ,

- екскаватор марки «Volvo» жовтого кольору, модель ЕС360ВLC, ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , без державного реєстраційного номеру;

- екскаватор марки «Volvo» жовтого кольору, модель ЕС290ВNLC, державний реєстраційний номер НОМЕР_4 ;

- екскаватор марки «Hyundai» модель Robex 520LC95, ідентифікаційний номер НОМЕР_5 , державний реєстраційний номер НОМЕР_6 ,

- екскаватор марки «JCB» ідентифікаційний номер НОМЕР_7 , серійний номер НОМЕР_8 , без державного реєстраційного номеру;

- екскаватор жовтого кольору без маркування державний реєстраційний номер НОМЕР_9 ;

- бульдозер жовтого кольору без маркування;

- бульдозер жовтого кольору державний реєстраційний номер НОМЕР_10 ;

- дизельний генератор без маркування;

- побутове приміщення (металевий вагон) без маркування;

- відбійний молоток (причіпний до спецтехніки) без маркування;

- 4 (чотири) кисневі балони;

- 1 (один) газовий балон;

- різак газовий з резиновими шлангами;
Виявлена група невстановлених осіб будь - яких письмових пояснень не надали, однак назвалися робітниками ТОВ «Дніпродемонтаж» та надали копію договору про виконання робіт від 27.06.2016 між ТОВ «Укрекологія» (Замовник) в особі диктора ОСОБА_5 з однієї сторони та ТОВ «Дніпродемонтаж» (Виконавець) в особі директора ОСОБА_6 , зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 з іншої сторони про те, що Виконавець за завдання Замовника зобов`язується виконати наступну роботу: проведення робіт з підсилення гідротехнічних споруд та вивезення технологічного брухту за адресою: м. Кривий ріг, вул. Криворіжсталі, 1.

Після цього, група невстановлених осіб, які назвалися працівниками ТОВ «Дніпродемонтаж» покинули місце роботи, залишивши вищеперераховану техніку та зникли в невідомому напрямку.

Таким чином, виявлені обставини підпадають під ознаки складу злочину, передбаченого ст. 185 ч.1 КК України, а саме: таємне викрадення чужого майна (крадіжка).

Таким чином, відповідно до ч.1 ст. 168 КПК України, вилучені відповідно до протоколу огляду спецтехніка та інші засоби вчинення злочину є тимчасово вилученим майном.

У відповідності до ч.1 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них.
В даному випадку вилучені, відповідно до протоколу огляду від 15.02.2018р. спецтехніка та інші засоби вчинення злочину будуть використані як доказ факту вчинення таємного викрадення майна ПАТ «АрселорМіттал Кривий ріг» працівниками ТОВ «Дніпродемонтаж» (Виконавець) в особі директора ОСОБА_6 , зареєстровано за адресою: м. Дніпропетровськ (нині Дніпро), вул. Леніна, 24/6, які здійснили вказаний злочин на виконання договору з ТОВ «Укрекологія» (Замовник) в особі диктора ОСОБА_5 щодо проведення робіт з підсилення гідротехнічних споруд та вивезення технологічного брухту за адресою: м. Кривий ріг, вул. Криворіжсталі, 1, оскільки за даними ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» проведення вищеописаних робіт не було погоджено з їх боку, а відбулося таємне проникнення на територію підприємства, проведення робіт були несанкціонованими та протиправними, а видобуток брухту чорних металів з відвалів на території ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» - це пряме таємне викрадення майна підприємства.

Крім того, слідство вважає, що відмова у накладенні арешту на перераховані у протоколі огляду від 15.02.2018р. спецтехніку та інші засоби вчинення злочину, може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи, викладене,а також з метою забезпечення можливої конфіскації майна як виду покарання чи відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, існує необхідність у накладанні арешту на спецтехніку та інші засоби вчинення злочину.
Слідчий в судовому засіданні підтримав клопотання, просив задовольнити.

Вислухавши думку слідчого, вивчивши документи та надані до суду матеріали в їх сукупності, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно положень статті 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Частиною 1 ст.131 КПК України встановлено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п.7) ч.2 ст.131 КПК України, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді, постановленої згідно з вимогами ст.170 КПК України-ст.173 КПК України.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Так, у клопотанні слідчого про арешт не надано достатньо доказів про скоєне кримінальне правопорушення, в матеріалах міститься лише протокол огляду місця події, не зазначено, хто саме користувався тимчасово вилученою спецтехнікою, та кому саме належить вилучене майно, в матеріалах, доданих до клопотання присутній лише договір про виконання роботи між Товариством з обмеженою відповідальністю «Укрекологія» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Дніпродемонтаж».
З матеріалів досудового розслідування вбачається, що в кримінальному провадженні відсутня особа, якій повідомлено про підозру, також не вказано розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Вказана обставина позбавляє можливості слідчого суддю при винесенні судового рішення взяти до уваги розумність та спів розмірність обмеження права власності та врахування усіх наслідків арешту майна, як того вимагає ст.173 КПК України.
При цьому слідчий суддя враховує, що цивільний позов в даному провадженні відсутній, а санкція вказаної статті кримінального кодексу не передбачає спеціальної конфіскації та конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально правового характеру щодо юридичної особи.
Слід також відмітити, що слідчим не доведено можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, про яку зазначає слідчий, подаючи клопотання до суду.Тимчасово вилучена спецтехніка, яка знаходилася на території ПАТ «АМКР» виконувала роботи за договором.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 р. у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.
Предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.185 КК України є крадіжка майна підприємства, чи спроба крадіжки, але слідчим не зазначено що саме було вкрадено, в якій кількості та чи зберегло на собі сліди кримінального правопорушення вилучене майно, отже в клопотанні відсутня обґрунтована підозра.
З урахуванням матеріалів кримінального провадження, не встановлення шкоди, що є обов`язковою ознакою складу, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, тому слідчий суддя вважає що відсутня необхідність такого ступеню втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.
Так, з урахуванням положень ст. ст. 2,7 КПК України, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст. ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.
В ході розгляду клопотання слідчого про накладення арешту на спецтехніку у кримінальному провадженні не доведено необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України. Крім того, в клопотанні слідчого не визначено спосіб накладення арешту.
За таких обставин достатніх підстав для накладення арешту на зазначене у клопотанні слідчого майно судом не встановлено, одже, слід відмовити в задоволенні клопотання слідчого про арешт майна.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7, 9, 131-132, 170-174, КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотання слідчого СВ Металургійного ВП Криворізького ГУ НП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 ,погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 , винесене в кримінальному провадженні № 0000358 від 14.02.2018 року, про арешт майна - відмовити.
Ухвалу слідчого судді про відмову у накладенні арешту на майно може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 5-ти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді про відмову у накладенні арешту на майно набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Повний текст ухвали складено 22 лютого 2018 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1