Справа № 640/7297/18
н/п 1-кс/640/4290/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" квітня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
Так, згідно відповіді на доручення з Ізюмського МРВ УСБУ в Харківській області №70/15-1025 від 23.04.2018 року встановлено, що громадянка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , може бути причетна до дій ОСОБА_6 . Так, ОСОБА_5 планує 24.04.2018 року здійснити розклеювання листівок з інформаційними матеріалами, які можливо пропагують вчинення дій з посяганням на територіальну цілісність і недоторканість України на будівлі кінотеатру ( ОСОБА_7 ) за адресою: АДРЕСА_1 .
24.04.2018 в ході відпрацювання вказаної інформації, отриманої від Ізюмського МРВ УСБУ в Харківській області, на ганку адміністративної будівлі «Управління культури м. Ізюм» (кінотеатр «Спартак»), яка розташована за адресою: Харківська обл., м. Ізюм, пл. Центральна, б. 2, проведено огляд місця події, в ході якого виявлено ОСОБА_5 , яка мала при собі листівку, на якій міститься зображення так званої «георгіївської стрічки» та червоної зірки з серпом та молотом, а також друкований текст, що починається словами «БРАТЬЯ СЛАВЯНЕ !!!», та закінчується словами «Счет идет на дни - либо они нас, либо мы их уничтожим!», баночку клею ПВА об`ємом 50 мл., полімерні рукавиці синього кольору. Крім того, на крайній правій колоні вищевказаної будівлі виявлено аналогічну, до виявленої у ОСОБА_5 , листівку.
Слідчий зазначає, що вищевказане майно відповідає критеріям, зазначеним в п.4 ч.2 ст. 167 КПК України, а саме: тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Слідчий, посилаючись на ч.3, 4 ст. 170 КПК України, зазначив, що зважаючи на викладене, на час досудового розслідування та судового провадження на перелічені вище предмети та документи необхідно накласти арешт з метою недопущення незаконного відчуження вказаного майна та знищення. Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема відчуження, знищення майна, яке підлягає конфіскації.
Слідчий про час та місце розгляду клопотання повідомлений судом своєчасно та належним чином, проте в судове засідання не з`явився. 27.04.2018 надав до суду заяву, в якій просив розглядати клопотання без його участі, клопотання підтримав, просив задовольнити. Крім того до суду 27.04.2018 факсом надійшла заява ОСОБА_5 , у якій вона просила клопотання розглянути без її участі, проти задоволення клопотання не заперечує.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі слідчого та власника майна.
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Слідчим доведено, що вищевказане майно, вилучене під час огляду місця події 24.04.2018, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучене відповідно до протоколу огляду місця події від 24.04.2018 майно, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказів у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Накласти арешт на майно, вилучене 24.04.2018 в ході огляду місця події за адресою АДРЕСА_1 , а саме: 2 листівки, на яких містяться зображення так званої «георгіївської стрічки» та червоної зірки з серпом та молотом, а також друкований текст, що починається словами «БРАТЬЯ СЛАВЯНЕ !!!», та закінчується словами «Счет идет на дни - либо они нас, либо мы их уничтожим!», баночку клею ПВА об`ємом 50 мл, полімерні рукавиці синього кольору, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру зберігання речових доказів УСБУ в Харківській області, в порядку, визначеному Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 №1104.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1