Справа №339/364/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 листопада 2017 року м. Болехів

Слідчий суддя Болехівського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання: ОСОБА_2 , прокурора: ОСОБА_3 , підозрюваного: ОСОБА_4 , його захисника: ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, одруженого, на утриманні двоє неповнолітніх дітей, не працюючого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, в рамках кримінального провадження № 0000668 від 27.10.2017року,-

ВСТАНОВИВ :
Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , посилаючись на те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.185КК України.

В обґрунтування клопотання зазначив, що 19.04.2017року стосовно ОСОБА_4 направлено обвинувальний акт до Болехівського міського суду за підозрою у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.307, ч.2 ст.309, ч.1 ст.263 КК України, однак він на шлях виправлення не став, а вирішив вчинити крадіжки чужого майна на території Болехівської міської ради.
Так, ОСОБА_4 26.10.2017 року в період часу з 06:00 год. по 17:10 год. перебуваючи у АДРЕСА_2 , діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, перебуваючи в попередній змові з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , шляхом пошкодження механізму навісного замка на дверях, які ведуть на балкон, проникли в приміщення квартири АДРЕСА_3 , за місцем проживання ОСОБА_9 , звідки таємно викрав належне ОСОБА_9 майно, а саме: грошові кошти в сумі 28 000 грн., 12 000 доларів США, що станом на час крадіжки по курсу НБУ еквівалентно 321 240 грн., норкову шубу сірого кольору вартістю 50 000 грн., норкову шубу рожевого кольору, вартістю 50 000 грн., 60 виправлених шкірок норки кожна вартістю по 1 500 грн., на загальну суму 90 000 грн., фотоапарат фірм «Cyber-shot DSC-HX 300» по ціні 2 500 грн., фотоапарат фірми «Sony DSC-H10» по ціні 5 000 грн., фотоапарат фірми «FINEPIX JV300» по ціні 1 000 грн., планшет фірми «ASUS» вартістю 1 000 грн., курточка від костюму фірми «Quicksilver» вартістю 1000 грн., чоловіча краватка фірки «Pako Lorente» вартістю 500 грн, шкіряний чоловічий ремінь вартістю 200 грн., ручка фірми «Parker» вартістю 200 грн., флешка марки «JetFlesh» на 16 GB вартістю 200 грн., мобільний телефон фірми «Nokia 5110» вартістю 400 грн., чоловічі окуляри фірми «Reibert» вартістю 500 грн. Всього майна на загальну суму 551 740 грн., та ряд іншого майна серед якого були срібні вироби, ключі від автомобіля марки «CHERY Amulet», ключі від вхідних дверей квартири, 5 наручних годинників, близько 40 пляшок алкогольних напоїв, золоті монети вагою близько 40 грам, вироби із золота вагою близько 300 грам, та інше майно вартість якого на даний час встановлюється, чим завдали потерпілій матеріальної шкоди особливо великих розмірах.
Таким чином, підозрюваний ОСОБА_4 вчинив особливо тяжке кримінальне правопорушення, за яке відповідно до ч. 5 ст. 185 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Даний факт 27жовтня 2017року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України внесений до ЄДРДР за № 0000668.

09 листопада 2017року під час обшуку в житловому будинку та господарських будівлях, власником яких згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно являється ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою АДРЕСА_1 та за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено викрадені речі потерпілої ОСОБА_9 . Обшук проводився на підставі ухвали слідчого судді від 07.11.2017 року, якою надано дозвіл на проведення даного обшуку.

09 листопада 2017року о 12:27год. ОСОБА_4 фактично затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

Матеріалами клопотання зазначено, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, може сховати або спотворити речі, які були предметом злочину, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчиняти інші кримінальні правопорушення, тому, з метою запобігання вказаним ризикам, на думку слідчого є необхідність в застосуванні щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування до останнього більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.183,184 КПК України.
Прокурор в судовому засідання клопотання підтримала посилаючись на ризики передбачені ст.177 КПК України.

Захисник підозрюваного заперечила проти обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки її підзахисному вручили підозру після спливу 24 год. після фактичного затримання. ОСОБА_4 повідомлення про підозру не підписував. Захисник також зазначила, що слідчим при затриманні в порушення вимог КПК України не було залучено захисника.
Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні відмовився давати покази на підставі ст. 63 Конституції України.
Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_11 , повідомила, що вона 09.11.2017 року прийшла до сестри (дружини підозрюваного) за адресою АДРЕСА_1 . Близько 9-10 год. до будинку прийшли працівники поліції, які проводили обшук. Під час обшуку в неї вилучили сумочку, із гаманцем де була банківська карточка, карточки на знижку та 4000 грн. Жінок із дітьми працівники поліції відправили в іншу кімнату, виражалися грубо. Підозрюваний під час обшуку ходив за слідчим, коли одягали наручники на ОСОБА_4 не бачила. По закінченню обшуку ОСОБА_4 кудись повезли.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, свідка, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного висновку.
При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч.2ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.5 ст.185 КК України, а саме: крадіжка вчинена в особливо великих розмірах, за попередньою змовою осіб або організованою групою. Так, ОСОБА_4 26.10.2017 року в період часу з 06:00 год. по 17:10 год. перебуваючи у АДРЕСА_2 , діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, в попередній змові з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , шляхом пошкодження механізму навісного замка на дверях, які ведуть на балкон, проникли в приміщення квартири АДРЕСА_3 , за місцем проживання ОСОБА_9 , звідки таємно викрав належне ОСОБА_9 майно, а саме: грошові кошти, золоті вироби, монети та інше майно, на загальну суму більше 551 740 грн.
Причетність до вчинення злочинів підтверджується матеріалами досудового розслідування внесеними до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000668 від 27.10.2017року, зокрема: протоколом огляду місця події від 26.10.2017року, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 від 28.10.2017року, ухвалою про надання дозволу на обшук житла від 07.11.2017р., протоколом обшуку від 09.11.2017року, постановою про визнання і доручення до матеріалів провадження речових доказів від 10.11.2017року, протоколами допиту свідків: ОСОБА_12 від 09.11.2017року, ОСОБА_13 від 10.11.2017року, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 09.11.2017р., протоколами допиту підозрюваних: ОСОБА_6 , ОСОБА_8 від 09.11.2017року, протоколом проведення слідчого експерименту від 10.11.2017року, аналітичною довідкою з камер зовнішнього відео спостереження.
10 листопада 2017року ОСОБА_4 , у відповідності до ст.278 КПК України повідомлено про підозру. Тобто, з матеріалів досудового розслідування вбачається наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.
Відповідно до практики Європейського суду «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у підпункті «с» п. 1 ст. 5 Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод вимагає, щоб будь-який захід, яким людина позбавляється волі, відповідав меті ст.5, а саме захисту особи від свавілля.
Відповідно до вимог п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).
При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».
Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) Суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Крім того, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, та тяжкість покарання, за який відповідно до КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, що загрожує йому у разі визнання винним у даному правопорушенню, у вчиненні якого він підозрюється, тому підозрюваний, може спробувати переховуватися від органів досудового розслідування, прокуратури та суду, те що він офіційно ніде не працює, може незаконно впливати на потерпілу, свідків, на інших підозрюваних в цьому ж кримінальному провадженні, які являються його товаришами, та з якими він вступив у злочинну змову.
Також підставами вважати, що ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином є те, що він вчинив особливо тяжкий злочин, усвідомлює неминучість покарання за нього, що може перешкоджати встановленню істини у справі, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час слідством не встановлене усе майно, яке було предметом даного злочину.

До того ж, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, відсутність постійної роботи, а також схильність до суспільно-небезпечної поведінки, так як слідчим суддею Болехівського міського суду Івано-Франківської області в іншому провадженні щодо нього застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із застосуванням застави за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч.2 ст.309, ч.1 ст.263 КК України, а це свідчить про наявність ризику - вчинити інше кримінальне правопорушення. Зазначене фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого або прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки чи домашнього арешту.
З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задоволити, а до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам вчинити інше кримінальне правопорушення.
Слід зазначити, що прокурором у судовому засіданні не надано слідчому судді доказів на підтвердження відсутності соціальних зв`язків у ОСОБА_4 , а навпаки адвокатом подано документи, які підтверджують наявність у підозрюваного сім`ї, у складі дружини та двох малолітніх дітей.
Суд критично оцінює посилання адвоката ОСОБА_5 , що підозрюваному вручено підозру після спливу 24 год. після фактичного затримання. Оскільки, як вбачається із протоколу затримання від 09.11.2017 року підозрюваного фактично затримано в 12:27год. 09.11.2017 року (а.с.59), а підозру вручено для ознайомлення ОСОБА_4 в 12:26год. 10.11.2017 року (а.с.66), тобто в терміни передбачені ч.2 ст. 278 КПК України.
Суд не приймає доводи захисника, про те, що підозрюваний не підписав підозру, оскільки в матеріалах клопотання міститься повідомлення про підозру від 10.11.2017 року із підписом ОСОБА_4 (а.с.66-69).
Посилання адвоката на те, що слідчим не було залучено адвоката при затриманні 09.11.2017 року, спростовуються ч.1 ст. 52 КПК України, згідно якої участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів. У цьому випадку участь захисника забезпечується з моменту набуття особою статусу підозрюваного. ОСОБА_4 повідомлення про підозру вручено слідчим в 12:27год. 09.11.2017 року, після чого слідчий повідомив центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги про залучення захисника. Регіональним Центром з надання надання безоплатної вторинної правової допомоги в 14:59год. 09.11.2017 року затриманому ОСОБА_4 призначено адвоката ОСОБА_14 (а.с. 89).
Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
З урахуванням та в межах норм Кримінального-процесуального закону, а також практики Європейського суду з прав людини, розмір застави слід визначити відповідно до того ступеня довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої її застосовано, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 5 ст. 183 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб відповідно.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, ризики, розмір завданої шкоди, обставини кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 400 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (640 000грн.), оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
На підозрюваного у разі внесення застави слід покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176-178, 181-183, 193-197, 202, 205, 309, 376, 395 КПК України, -

П О СТА Н О В И В :
Клопотання задоволити.
Застосувати щодо підозрюваногоОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 запобіжний захід - тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується 08 січня 2018року о 12 годині 27 хвилин.
ВизначитиОСОБА_4 розмір застави 400 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 640 000 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА в Івано-Франківській області (одержувач: ТУ ДСА України в Івано-Франківській області, код: 26289647, банк: ДКСУ м. Київ, МФО: 820172, р/р: 2265).
Після внесення застави підозрюваний звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки: 1) прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю; 2) не відлучатися з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінально провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватись від спілкування з усіма свідками в даному кримінальному провадженні; 5) здати до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд в Україну.
Строк дії запобіжного заходу у вигляді застави, в разі її внесення, та обов`язків, покладених на підозрюваного в разі його звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, визначити до 08 січня 2018 року.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Долинський відділ Калуської місцевої прокуратури.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Апеляційного суду Івано-Франківської області протягом 5 днів з дня оголошення ухвали, а підозрюваним - протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.
Повний текст ухвали складено 15 листопада 2017 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1