№ 207/1194/18
№ 1-кс/207/334/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 квітня 2018 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні у залі суду у м. Дніпродзержинську клопотання слідчого СВ Південного відділення поліції Кам`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:
10 квітня 2018 року, слідчий СВ Південного ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , в якому просить накласти арешт на наступне майно: вінець з під каналізаційного люку та теліжка типу «кравчучка» яку було вилучено 08.04.2018 року в ході проведення огляду за фактом викрадення майна.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий посилається на те, що 08.04.2018 р. до ЧЧ Південного ВП надійшло повідомлення про те, що 08.04.2018 р. приблизно о 01:16 год. за адресою м.Кам`янське, вул. Ухтомського 13, невстановлені особи на тачці тягнуть кришку люка.

При виїзді на місце події було виявлено 2-х чоловіків, які везли на тачці типу кравчучка вінець від кришки люка, яке зі слів чоловіків вони викрали та везли до металоприйомки. Чолвіки назвались як ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

08.04.2018 року під час огляду місця події біля буд. 11 по вул. Київській в м.Кам`янське, у присутності двох понятих, у ОСОБА_5 було вилучено вінець з під каналізаційного люку та теліжку типу кравчучка.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що вищевказаний вилучений предмет є речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що зазначені речі є речовим доказом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

У судове засідання слідчий Південного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області не з`явився.

Враховуючи ч.4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, докази по даних матеріалах, вважаю, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню за наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з вимогами п.1 ч.2 ст.171 КПК України арешт майна допускається в тому числі з метою збереження речових доказів, при цьому, згідно вимог ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної чи юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України - клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. Строк звернення слідчого до суду з даним клопотанням не пропущений.
Згідно ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Приймаючи до уваги той факт, що вказані речі використані як знаряддя вчинення кримінального правопорушення та можливо зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, що витікає із досліджених матеріалів доданих до клопотання, з метою забезпечення кримінального провадження, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження необхідно задовольнити клопотання про накладення арешту.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Південного ВП Кам`янського ВП Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на: вінець з під каналізаційного люку та теліжка типу «кравчучка» яку було вилучено 08.04.2018 року в ході проведення огляду за фактом викрадення майна.

Ухвала дійсна до вирішення питання про скасування арешту.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1