Справа № 456/2570/17
Провадження № 1-кс/456/551/2017
УХВАЛА

"28" серпня 2017 р. слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Стрийської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна,
встановив:

Слідчий Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , подав клопотання, погоджене з прокурором в якому вказано, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, а саме в тому, що 25.08.2017р. близько 13 години ОСОБА_5 , знаходячись за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , під час розпивання спиртних напоїв, будучи в стані алкогольного сп`яніння, у ході конфлікту із сином ОСОБА_6 , що виник раптово, на грунті особистих неприязних відносин, маючи умисел на вчинення умисного вбивства ОСОБА_7 , наніс останньому один удар ножем в ділянку грудної клітки в область серця, спричинивши тілесне ушкодження у вигляді ножового проникаючого поранення грудної клітки зліва, яке було небезпечним для життя в момент заподіяння, однак свого злочинного умислу щодо позбавлення життя потерпілого не довів до кінця з причини, що не залежали від його волі, оскільки фізіологічна (незворотня) смерть ОСОБА_6 , не наступила, так як останній був доставлений у Стрийську ЦРЛ де йому своєчасно надано медичну допомогу. У ході проведення досудового розслідування було проведено огляд місця події, а саме у будинку по АДРЕСА_1 , під час проведення якого було виявлено та вилучено: марлевий тампон з змивами речовини бурого кольору (РБК), вилучений з підлоги у коридорі будинку: зіскоб РБК, вилучений з дверної поверхні дверей у кухні, чотири кухонні ножі, що вилученні з кухні будинку, одяг гр. ОСОБА_5 , вилучений під час огляду місця події, а саме: шкарпетки чорного кольору, голубі джинси зі слідами РБК, рожеву кофту на замок, футболку темно-синього кольору з візерунком, покривало та рушник з слідами РБК. Вказані вилучені речі мають вагоме доказове значення у вказаному кримінальному провадженні, а тому, в органа досудового розслідування виникає необхідність в арешті вказаних речей з метою їх збереження та збереження на них слідів вчинення кримінального правопорушення, а також з метою проведення судових експертних досліджень для встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення. Враховуючи, що є достатні підстави вважати, що вилучені речі під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 містять у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування кримінального провадження, виникла необхідність накласти арешт на вказане майно для запобігання можливості його приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення, використання, відчуження.

В судовому засіданні слідчий підтримав подане ним клопотання, покликаючись на мотиви, викладені у ньому, та просить суд клопотання задоволити.
Прокурор на час клопотання в судове засідання не з`явився.

Слідчий суддя, вислухавши думку слідчого, дослідивши документи та оцінивши докази, приходить до наступного.
Відповідно до ч.1 ст. 107 КПК України рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування, в тому числі під час розгляду питань слідчим суддею, приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. Клопотань учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не поступило, а тому фіксування клопотання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
За змістом чинного законодавства, зокрема, ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. У випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
Судом встановлено, що до клопотання слідчого додані докази, які вказують на те, що майно, зазначене у клопотанні слідчого, а саме: марлевий тампон з змивами речовини бурого кольору (РБК), вилучений з підлоги у коридорі будинку: зіскоб РБК, вилучений з дверної поверхні дверей у кухні, чотири кухонні ножі, що вилученні з кухні будинку, одяг гр. ОСОБА_5 , вилучений під час огляду місця події, а саме: шкарпетки чорного кольору, голубі джинси зі слідами РБК, рожеву кофту на замок, футболку темно-синього кольору з візерунком, покривало та рушник з слідами РБК, мають значення речового доказу по кримінальному провадженню, тому накладення арешту є необхідним для збереження речового доказу, тому слідчий суддя приходить до висновку про необхідність накладення арешту на це майно.
Таким чином, на виконання вимог ч.1 ст. 173 КПК України слідчий довів необхідність накладення арешту на майно.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Клопотання слідчого Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області про арешт майна по кримінальному провадженні №0001558 від 25 серпня 2017 року за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити частково.
Накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_5 , який проживає по АДРЕСА_1 , а саме:
-марлевий тампон з змивами речовини бурого кольору (РБК), вилучений з підлоги у коридорі будинку: зіскоб РБК, вилучений з дверної поверхні дверей у кухні, чотири кухонні ножі, що вилученні з кухні будинку, одяг гр. ОСОБА_5 , вилучений під час огляду місця події, а саме: шкарпетки чорного кольору, голубі джинси зі слідами РБК, рожеву кофту на замок, футболку темно-синього кольору з візерунком, покривало та рушник з слідами РБК, які на даний час зберігаються в Стрийському ВП ГУ НП у Львівській області, за адресою: м. Стрий, вул.. Драгоманова, 2.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Львівської області протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1