У Х В А Л А
Іменем України
21 червня 2017 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши, у відкритому судовому засіданні, клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ст. лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_5 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006731 від 06.06.2017, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого, ч.1 ст. 156 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва 20.06.2017 року надійшло вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0006731 від 06.06.2017 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що до чергової частини Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві надійшла письмова заява від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те що в починаючи з 2015 року по червень 2017 року невстановлена слідством особа, перебуваючи за адресою АДРЕСА_1 вчиняла розпусні дії відносно малолітньої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2

Крім того, під час розслідування вищевказаного провадження до чергової частини Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві надійшла письмова заява від ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 про те, що починаючи з 2015 року по 06 червня 2017 року невстановлена слідством особа, перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 за допомогою соціальних мереж вчиняла розпусті дії відносно її малолітньої доньки ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Допитана в процесуальному статусі потерпілої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомила слідству, що вона починаючи з 2005 року є користувачем соціальної мережі «ВКонтакте», де має свою сторінку під ніком ОСОБА_10 ». Через деякий період часу після реєстрації анкети у вказаній соціальній мережі до дівчинки, від користувача, зареєстрованого під ім`ям « ОСОБА_11 » почали надходити повідомлення, в яких чоловік повідомив, що хоче, щоб ОСОБА_7 задовольнила його статеву пристрасть. В свою чергу дівчина повідомила, що вона є малолітньою та намагалася припинити спілкування з користувачем, зареєстрованим під ім`ям « ОСОБА_11 ». Однак, вказаний чоловік неодноразово присилав дівчинці фотографії чоловічих статевих органів. Вказані повідомлення дівчина ігнорувала.

Допитана в процесуальному статусі свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомила слідству, що на початку 2015 року вона, під ніком « ОСОБА_12 » зареєструвалася в соціальній мережі «ВКонтакте». Того ж року, від користувача вказаної мережі, який був зареєстрований під ім`ям « ОСОБА_13 » почали надходити повідомлення, в яких останній пропонував ОСОБА_9 задовольнити статеву пристрасть. На що ОСОБА_9 відповіла, що вона є малолітньою та не розуміє, про що говорить чоловік. На що останній майже кожного дня почав надсилати дівчинці фотографії чоловічих статевих органів. Вказані фотознімки дівчинка одразу видаляла, так як не мала бажання їх переглядати.

Проведеним оглядом соціальної мережі «ВКонтакте», яка була проведена за участю ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановлено, що до її сторінки яка зареєстрована під ніком « ОСОБА_12 » від користувача, зареєстрованого під ніком « ОСОБА_13 » неодноразово надходили повідомлення з проханням зустрітися. Крім того, вказаний користувач надсилав дівчинці фотознімки чоловічих статевих органів

В ході досудового розслідування було встановлено, що до вчинення даного злочину може бути причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Опитаний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 повідомив слідству, що користується абонентським номером телефону НОМЕР_1 .

Зазначив, що в соціальній мережі «ВКонтакте» має анкету, яка зареєстрована під ім`ям «Кому надо тот и знает». Користуючись вказаною соціальною мережею чоловік спілкується з різними молодими людьми. Під час однієї з таких переписок, яка мала місце 06.06.2017 ОСОБА_4 доповівся про зустріч з двома неповнолітніми дівчатами з метою проведення бесіди про шкоду статевих відносин в неповнолітньому віці. Зазначив, що мети вступити з вказаними дівчатами в статевий акт не мав.

Під час проведення огляду місця події від 06.06.2017 було вилучено мобільний телефон марки «Iphone 4 s» ІМЕІ якого НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 з метою проведення подальших слідчих дій.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, просив його задовольнити в повному обсязі.

Власник майна проти задоволення клопотання не заперечив.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вислухавши пояснення слідчого, власника майна вважаю, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «Iphone 4s» ІМЕІ якого НОМЕР_2 та залишити його на зберігання на території Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві за адресою м. Київ,вул. Герцена, 9.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м.Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1