Справа № 755/6646/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ "08" травня 2017 р.
Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, одруженого, громадянина України, українця, офіційно не працюючого, з середньої освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , судимого 14.11.2006 року Голосіївським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 190 КК України, на підставі ст..ст. 75,76 КК України звільнений від відбування покарання з випробувальними строкам 2 роки, 20.03.2007 року Голосіївським районним судом м. Києва за ч. 3 ст. 185, ст. 71 КК України до позбавлення волі на строк 4 роки 6 місяців, звільнений 15.06.2011 року за відбуванням строку покарання, а також раніше повідомленим про підозру 26.03.2017 року Голосіївським управлінням поліції ГУ НП за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, -
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, -
Клопотання мотивоване наступним: ОСОБА_6 , з метою повторного вчинення незаконного заволодіння транспортного засобу, 06.05.2017 року, приблизно о 21 год.30 хв., перебуваючи по вул. Ентузіастів 11м. Києві, підійшов до автомобіля марки «ВАЗ 2108» бежевого кольору, (реєстраційний знак д/н НОМЕР_1 ). Після цього, використовуючи заздалегідь заготовлений предмет у вигляді Т- подібної відмички, відкрив замок водійської двері вказаного автомобіля.
Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на незаконне збагачення за рахунок чужого майна, а саме на незаконне заволодіння транспортним засобом, ОСОБА_6 проник до салону автомобіля марки «ВАЗ 2108» бежевого кольору, (реєстраційний знак д.н.з. НОМЕР_1 ), після чого сів за його кермо.
В подальшому, перебуваючи на водійському сидінні вказаного автомобіля, ОСОБА_6 , використовуючи заздалегідь заготовлену для вчинення злочину вказану Т-подібну відмичку, запустив двигун й рушив з місця, тим самим повторно незаконно заволодів транспортним засобом, що належить ОСОБА_7 .
У клопотанні ставиться питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у зв`язку з тим, що підозрюваний вчинив кримінальне правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких та за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі у зв`язку з чим може переховуватись від органів досудового розслідування а також вчинити інше правопорушення, та враховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.
На думку прокурора, який навів ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме ймовірність переховування від слідства та суду та здійснювати незаконний вплив на потерпілого свідків у кримінальному провадженні, застосування більш м`якого запобіжного заходу неможливе.
В судовому засіданні підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання та просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт або особисте зобов`язання. На обґрунтування свого клопотання, захисник зазначив, що прокурором не доведено обґрунтованість підозри та наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а також недостатність та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Вислухавши доводи учасників судового розгляду та дослідивши матеріали кримінального провадження(копії окремих документів, додані до клопотання), документи, надані стороною захисту, слідчий суддя прийшов до наступного:
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного кримінального правопорушення; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила кримінальне правопорушення; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
З урахуванням наведених обставин, з огляду на ст.ст. 177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованої підозри: протокол огляду місця події від 06.05.2017; протокол затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину; повідомлення про підозру; протокол допиту потерпілого; протокол допиту свідка ОСОБА_8 .
Суд при обранні запобіжного заходу враховує обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, майновий стан, характеризуючи дані, долучені в суді захисником.
Враховуючи викладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання про взяття під варту підозрюваного ОСОБА_6 підлягає задоволенню, при цьому будь-який більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, наявність яких доведена прокурором.
При обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя визначає розмір застави згідно ч.5 ст.182 КПК України, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу.
Відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає за необхідне у даному конкретному випадку застосувати розмір застави, який відповідає майновому, сімейному стану підозрюваного та який відповідно до п.4 ч.2 ст. 182 КПК України буде достатньою мірою гарантування виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків та не може бути непомірним для нього.
Керуючись ст. ст. 177, 182-185 193-196 КПК України, -
Клопотання слідчого - задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України на 60 днів до 04 липня 2017 року .
Визначити розмір застави для забезпечення виконання ОСОБА_6 процесуальних обов`язків у кримінальному провадженні вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб що становить на момент винесення ухвали 124 000 грн.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним у той же строк з моменту вручення копії ухвали.
Слідчий суддя