Провадження № 1/522/579/16
У Х В А Л А
11 листопада 2016 року
Приморський районного суду м. Одеси у складі:
головуючого судді: ОСОБА_1
При секретарі: ОСОБА_2
За участю прокурора: ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисників: ОСОБА_5
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеси, громадянина України, українця, не одруженого, освіта вища, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого: АДРЕСА_1 , раніше не судимого
- у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 368 ч.3 КК України,
04 листопада 2015 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування за обвинуваченням ОСОБА_4 у скоєнні злочину, передбаченому ч.3 ст. 368 КК України.
12 листопда 2015 року ухвалою Приморського районного суду м. Одеси кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 призначено до судового розгляду.
16 листопада 2016 року в судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , яки підтримує державне обвинувачення по данному провадженю, з метою зняття грифів секретності з документів на підставі яких проводились НСРД у вказаному провадженні та з метою подальшої перевірки законності їх проведення судом та учасниками даного судового розгляду, звернувся до суду з клопотання про направлення слідчому доручення в порядку ч.3 ст. 333 КПК України про проведення слідчої дії, а саме звернення до апелляційного суду Одеської області з клопотанням про знятті грифу секретності матеріальних носіїв інформації, які містяться в матеріалах кримінальної справи.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання прокурора.
Розглянувши клопотання прокурора, вивчивши матеріали провадження, вислухавши думку учасників провадження, суд приходить до висновку, що клопотання є передчасним та задоволенню не підлягає з наступних підстав.
В силу ч.1 ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, покладається на слідчого, прокурора.
У разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії (ч.3 ст. 333 цього ж Кодексу).
В силу ст.ст. 258, 260 КПК України аудіо-, відеоконтроль особи є різновидом втручання у приватне спілкування, яке проводиться без її відома на підставі ухвали слідчого судді.
Відповідно до ст. 252 КПК України фіксація ходу і результатів негласних слідчих (розшукових) дій повинна відповідати загальним правилам фіксації кримінального провадження, передбаченим цим Кодексом. За результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії складається протокол, до якого в разі необхідності долучаються додатки. Відомості про осіб, які проводили негласні слідчі (розшукові) дії або були залучені до їх проведення, у разі здійснення щодо них заходів безпеки можуть зазначатися із забезпеченням конфіденційності даних про таких осіб у порядку, визначеному законодавством. Проведення негласних слідчих (розшукових) дій може фіксуватися за допомогою технічних та інших засобів.
Протоколи про проведення негласних слідчих (розшукових) дій з додатками не пізніше ніж через двадцять чотири години з моменту припинення зазначених негласних слідчих (розшукових) дій передаються прокурору.
Прокурор вживає заходів щодо збереження отриманих під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій речей і документів, які планує використовувати у кримінальному провадженні.
Частиною 1 ст. 256 КПК України визначено, що протоколи щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій, аудіо- або відеозаписи, фотознімки, інші результати, здобуті за допомогою застосування технічних засобів, вилучені під час їх проведення речі і документи або їх копії можуть використовуватися в доказуванні на тих самих підставах, що і результати проведення інших слідчих (розшукових) дій під час досудового розслідування.
Відповідно до п.п. 5.9 - 5.12, 5.22, 5.27, 5.30 Інструкцію про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні (що затверджена Наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Служби безпеки України, Адміністрації Державної прикордонної служби України, Міністерства фінансів України, Міністерства юстиції України від 16 листопада 2012 року № 114/1042/516/1199/936/1687/5) після завершення проведення негласних слідчих (розшукових) дій грифи секретності МНІ щодо їх проведення підлягають розсекреченню на підставі рішення прокурора, який здійснює повноваження прокурора в конкретному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, з урахуванням обставин кримінального провадження та необхідності використання матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій як доказів після проведення таких дій, у випадку, якщо витік зазначених відомостей не завдасть шкоди національній безпеці України. Таке рішення оформлюється постановою прокурора, який здійснює повноваження прокурора в конкретному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, що погоджується керівником прокуратури. Для розсекречення конкретних матеріальних носіїв інформації щодо проведення негласної слідчої (розшукової) дії керівник органу прокуратури надсилає керівнику органу, де засекречено матеріальний носій інформації, клопотання, у якому зазначаються підстави для скасування грифа секретності, обліковий номер та назва матеріального носія інформації.
Після отримання клопотання про необхідність скасування грифів секретності матеріальних носіїв інформації щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій та відповідних документів керівником органу, де здійснювалося їх засекречування, створюється експертна комісія з питань таємниць, якій доручається підготовка рішень про скасування грифів секретності цих МНІ. Рішення комісії оформляється актом скасування грифів секретності матеріальних носіїв секретної інформації, який затверджується керівником органу. Після розсекречення зазначених МНІ щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій приймається рішення про їх зняття з обліку в РСО та долучення до матеріалів кримінального провадження у встановленомуКримінальним процесуальним кодексом України порядку. До розсекречених матеріалів доступ надається разом з іншими матеріалами досудового розслідування в порядкуст. 290 КПК України.
Таким чином, за змістом наведених правових норм розсекречування матеріальних носіїв інформації щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій не відноситься до слідчих (розшукових) дій, проведення яких можливе за дорученням суду, а є процесуальними діями прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у конкретному кримінальному провадженні, і дозволу суду не потребує.
За встановлених обставин, правові підстави для задоволення вказаного клопотання прокурора відсутні.
Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст. 92, 252, 256, 258, 260, 333, 371-372 КПК України, п.п. 5.9-5.12, 5.22, 5.27, 5.30 Інструкції про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні, суд, -
У задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_3 про надання судом доручення в порядку ч. 3 ст.333 КПК України СВ прокуратурі Одеській області щодо розсекречування матеріалів аудіо-, відеоконтролю ОСОБА_4 - відмовити.
Роз`яснити, що таке розсекречення здійснюється прокурором в порядку, визначеному згаданою вище Інструкцією.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя Приморського
районного суду м. Одеси ОСОБА_1
11.11.2016