печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 травня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , представника емітента цінних паперів, на які було накладено арешт - ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Публічного акціонерного Товариства «Страхова компанія «МИР» про скасування арешту майна, -
В С Т А Н О В И В :
Представник ПАТ «СК «МИР» ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді в порядку ст. 174 КПК України із клопотанням про скасування арешту майна товариства, що накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 19.01.2017 року по справі № 757/3092/17-к, в частині заборони Національній комісії з цінних паперів та фондового ринку України внесення змін до системи депозитарного обліку цінних паперів емітента ПАТ "ВСЕСВІТ" ().
Обґрунтовуючи клопотання, представник зазначила, що арешт у межах досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001331 від 27.05. 2016р. за ознаками злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 209 КК України, розслідування по якому ведеться не щодо юридичної особи ПАТ «СК «МИР»- власника майна, було накладено необґрунтовано, а тому його слід скасувати, оскільки зі змісту ст. 96-3 КК України застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру у межах кримінального провадження за ст. ст. 191, 205, КК України не передбачено, на момент застосування арешту, про підозру службовим особам ПАТ «СК «МИР» не повідомлялось, цивільний позов в цьому кримінальному провадженні не заявлено та жодним чином не досліджено розумність та співмірність обмеження права власності, тому це вказує на відсутність підстав, викладених у ч. 1, 2 ст. 170 КПК України.
Разом з тим, арешт, накладений на цінні папери, що є власністю ПАТ «СК «МИР», паралізував нормальну діяльність товариства, тягне за собою збитки в господарській діяльності та фактично позбавляє товариство можливості здійснювати право вільного володіння, користування та розпорядження своїм майном в нормальному режимі, що в подальшому неминуче призведе до порушень законодавства про цінні папери, в тому числі й Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні».
В судовому засіданні представник власника майна вимоги клопотання підтримала повністю, посилаючись на викладені в ньому підстави та обставини, просила задовольнити.
Представник ПАТ «ВСЕСВІТ»(), що є емітентом цінних паперів, на які було накладено арешт - адвокат ОСОБА_4 зазначила, що заборона Національній комісії з цінних паперів та фондового ринку України внесення змін до системи депозитарного обліку цінних паперів ПАТ «ВСЕСВІТ», власником яких є ПАТ «СК «МИР», призведе до неможливості виконання вимог законодавства про акціонерні товариства , потягне за собою подальше накладання адміністративних стягнень, штрафних та інших санкцій за порушення чинного законодавства, а також повідомила, що державним регулятором Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку України в квітні поточного року було проведено позапланову перевірку дотримання емітентом - ПАТ «ВСЕСВІТ» норм законодавства про акціонерні товариства, якою встановлено відсутність суттєвих порушень законодавства з боку емітента, посадових осіб до адміністративної відповідальності не притягнуто, фінансових стягнень на ПАТ «ВСЕСВІТ» за результатами перевірки не накладено. На підтвердження цього представник надала відповідні документи.
Прокурор, за клопотанням якого накладено арешт, в судове засідання не з`явився, був повідомлений про місце, дату та час його розгляду належним чином, причини неприбуття не повідомив, заперечень на клопотання про скасування арешту, заяв щодо відкладення розгляду клопотання на адресу суду не направив.
З урахуванням принципів змагальності та диспозитивності кримінального провадження слідчим суддею визнано можливим розглянути клопотання у відсутність прокурора.
Згідно ч. 1 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась, відповідного клопотання представником власника майна не заявлено.
Вислухавши позицію представника власника майна, представника емітента цінних паперів, вивчивши матеріали справи, надходжу до наступних висновків.
Головним слідчим управлінням НП України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001331 від 27.05.2016 за фактами заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, створення та придбання невстановленими особами суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб) з метою прикриття незаконної діяльності, а також вчинення фінансових операцій з коштами, одержаними внаслідок вчинення суспільно-небезпечного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, в особливо великому розмірі, з використанням ряду суб`єктів господарювання з ознаками фіктивності за ознаками злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 209 КК України.
Згідно внесеної до ЄРДР фабули кримінального правопорушення, що група осіб упродовж 2013-2016 років на території м. Києва запровадила протиправний фінансовий механізм, направлений на незаконне переведення безготівкових грошових коштів у готівку, зменшення податкового навантаження на вітчизняні СГД, розкрадання державних/бюджетних коштів з використанням професійних учасників фондового ринку, а також проведення фіктивних операцій з цінними паперами з метою надання недостовірних відомостей щодо фінансового стану підприємств реального сектору економіки перед регулятором (формування статутного капіталу, формування резервів, прибуток, нормативи та ін.).
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від 19 січня 2017 року на цінні папери емітента ПАТ «ВСЕСВІТ», власником 40,6731% акцій якого станом на 21.02.2017р.володіє ПАТ "Страхова Компанія "МИР" було накладено арешт.
Накладаючи арешт на майно, слідчий суддя посилається на таке.
У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначені цінні папери, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Крім того, накладення арешту у вигляді заборони внесення змін до системи депозитарного обліку щодо цінних паперів певного власника, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України надасть можливість відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про необґрунтованість наведених у ній підстав для арешту на вказане майно дійсним обставинам у цьому кримінальному провадженні та не підтвердження на час накладення арешту обставин внесених до ЄРДР даним у розумінні правової кваліфікації за ст.205 КК України.
Обґрунтованість у вказаній ухвалі обставин того, що вказані цінні папери носять ознаки речового доказу у цьому провадженні не може бути виключною підставою для його арешту, оскільки у відповідності до ст.98 КПК України та у співставленні із внесеними до ЄРДР даними у цьому провадженні віднесення його до речових доказів є сумнівним.
Доказів визнання вказаного майна слідчим речовим доказом із винесенням відповідної постанови не надано.
Арештоване майно не підпадає під визначення речових доказів у цьому провадженні, оскільки таке майно не є матеріальним об`єктом, яке може зберегти на собі сліди злочину згідно внесених до ЄРДР даних за ч.2 ст.205 КК України (фіктивне підприємництво). Вказана норма матеріального закону виписана законодавцем як створення або придбання суб`єктів підприємницької діяльності з метою прикриття незаконної діяльності або здійснення видів діяльності, щодо яких є заборона, що заподіяла велику матеріальну шкоду громадянам, підприємствам або державі.
Отже, посилаючись на наявність підстав для накладення арешту з метою уникнення внесення незаконних змін до системи депозитарного обліку щодо цінних паперів певного власника та збереження речових доказів, та не зазначення при арешті майна інших підстав для цього, а саме, яке доказове значення у кримінальному провадженні мають цінні папери саме ПАТ «ВСЕСВІТ», з урахуванням кваліфікації кримінального правопорушення саме за ст. 205 К України, без внесення даних за ст. 212 КК України
Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.
На підставі ч. ч. 1, 2 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Статтею першою Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права
Згідно п. 9 ч. 1 ст. 7 КПК України однією із загальних засад кримінального провадження є недоторканість права власності.
Згідно ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Поряд із тим, відповідно до позиції, викладеної в абз. 3 ч. 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
Отже, з урахуванням загальних засад кримінального провадження - верховенства права, законності, рівності перед законом і судом, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, а також наведеної позиції Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ, у зв`язку із встановленням необґрунтованості накладеного арешту, вважаю необхідним скасувати арешту майна
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 41 Конституції України, ст. 1 Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року,» ч. ч. 1, 2 ст. 321 ЦК України, п. 9 ч. 1 ст. 7, 16 КПК України, ст.ст.174, 309, 539, КПК України, абз. 3 ч. 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах власника майна Публічного акціонерного товариства "СТРАХОВА КОМПАНІЯ "МИР", 04201, м. Київ, вул. Кондратюка 5, офіс 880; про часткове скасування арешту, - задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.01.2017 року по справі № 757/3092/17-к в частині заборони Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку України (м. Київ, вул. Московська, буд. 8, корп. 30) внесення змін до системи депозитарного обліку цінних паперів емітента ПАТ «ВСЕСВІТ» ().
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1