н/п 1-кс/640/6264/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" серпня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,
Старший слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 31.07.2017 р. звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором відділу 04/2/4 прокуратури Харківської області юристом 1 класу ОСОБА_4 , у якому просив накласти арешт на майно ОСОБА_5 , а саме автомобіль "KIA RIO" р.н. " НОМЕР_1 ", шляхом заборони його відчуження, продажу, керування, заборони проведення будь-яких ремонтних робіт, заборони зміни, знищення чи приховування будь-якої слідової інформації, яка збереглась на автомобілі та автомобіля в цьому, зберігання автомобіля проводити згідно п. 20 постанови Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012.
В ході огляду було встановлено, що 29.07.2017 близько 15:55 на трасі Київ-Харків-Довжанський 473 км + 110 м сталося зіткнення автомобіля "Mazda CX-7" р.н. " НОМЕР_2 " під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає: АДРЕСА_1 (к.т. НОМЕР_3 ), автомобіля "SKODA OCTAVIA ELEGANCE" р.н. " НОМЕР_4 " під керуванням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешкає: АДРЕСА_2 , (к.т. НОМЕР_5 , НОМЕР_6 ), та автомобіля "KIA RIO" р.н. " НОМЕР_1 " під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешкає: АДРЕСА_3 (к.т. НОМЕР_7 ).
Внаслідок ДТП водій ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження у виді закритого перелому правої голені.
Внаслідок ДТП водій ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження у виді гемартроза лівого колінного суглобу.
Внаслідок ДТП пасажир ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешкає: АДРЕСА_4 , отримав тілесні ушкодження у виді ЗЧМТ, підшкірна гематома лобної ділянки, закритий перелом лівої гомілки.
29.07.2017 року в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди автомобіль "KIA RIO" р.н. " НОМЕР_1 " був вилучений та поміщений на територію штрафного майданчика розташованого за адресою: Харківська область, Дергачівський район, с.Подворки, вул. Дзержинського 1.
Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_8 власником автомобіля "KIA RIO" р.н. " НОМЕР_1 " є ОСОБА_5 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_3 (к.т. НОМЕР_7 ).
Автомобіль "KIA RIO" р.н. " НОМЕР_1 ", внаслідок ДТП отримав механічні пошкодження та відповідно до ст. 98 КПК України, може бути речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи викладене, а також те, що 29.07.2017 під час огляду автомобіля "KIA RIO" р.н. " НОМЕР_1 ", був вилучений слідчим, він відповідає критеріям зазначеним у ч. 1 ст. 170 КПК України.
Крім того, вказаний транспортний засіб необхідний відповідним експертам для проведення експертиз технічного стану, трасологічної та автотехнічної експертиз.
Слідчий вказав, що необхідність арешту майна зумовлюється необхідністю забезпечення доказової бази та обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу перешкоджатимуть встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути відчужене, приховане або пошкоджене або зумовить труднощі в частині забезпечення можливого цивільного позову.
У судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання, просив про його задоволення.
Власник автомобіля ОСОБА_5 про день та час розгляду клопотання слідчого повідомлявся своєчасно та належним чином, проте у судове засідання не з"явився.
Згідно Рапорту слідчого СУ ГУ НП в Х/о ОСОБА_3 від 31.07.2017, слідчим викликався власник автомобіля «KIA RIO», р.н. НОМЕР_1 ОСОБА_5 , на розгляд клопотання про арешт вищевказаного автомобіля. Останній посянив, що перебуває на лікуванні та з`явитися не може.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України щодо терміну розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника автомобіля.
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Слідчим доведено, що вищевказане майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучений відповідно до протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 29.07.2017, автомобіль "KIA RIO" р.н. " НОМЕР_1 ", який перебуває у власності ОСОБА_5 , підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Разом з тим, відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов"язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.
Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити власнику автомобіля "KIA RIO" р.н. " НОМЕР_1 " - ОСОБА_5 , ремонтування, відчуження, продаж та керування, зазначеного автомобіля до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 107, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Накласти арешт на автомобіль "KIA RIO" р.н. " НОМЕР_1 ", який перебуває у власності ОСОБА_5 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , шляхом заборони його ремонтування, відчуження, продажу та керування, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Місцем зберігання арештованого майна визначити спеціальний майдан зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів, розташований за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 107, відповідно до п. 20 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ № 1104 від 19.11.2012.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1