Справа № 369/1952/17
Провадження № 1-кс/369/399/17
У Х В А Л А
іменем України
23.02.2017 року м. Київ
Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000033 від 19.01.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
До суду звернувся слідчий СВ Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 з клопотанням, погодженим прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000033 від 19.01.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України.

Свої вимоги слідчий мотивує тим, що у провадженні Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000033 від 19.01.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що суб`єктами підприємницької діяльності деревообробної промисловості, які розташовані на території Києво-Святошинського району в порушеннях правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою виконуються роботи з обробки деревини з порушенням правил техніки безпеки, що створює загрозу загибелі людей, чи настання інших тяжких наслідків.

Так, згідно повідомлення Києво-Святошинського МРВ ГУ СБУ в м. Києві та Київській області встановлено, що на території земельної ділянки розташованої за адресою: вул. Радгоспна, 3, с. Горенка, Києво-Святошинського району Київської області, невідомими особами порушуються правила охорони праці та промислової безпеки під час виконання робіт з оброблення деревини.

Згідно з переліком робіт з підвищеною небезпекою, затверджено Наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 26.01.2005 №15, обслуговування верстатів по обробці деревини відносяться до переліку видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку (Постанова Кабінету Міністрів України від 28.08.2013 №808) до робіт з підвищеною небезпекою.

Під час досудового розслідування 02.02.2017 прокурор Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області молодший радник юстиції ОСОБА_3 звернулась з клопотанням до Києво-Святошинського районного суду про надання дозволу на проведення огляду за адресою:вул. Радгоспна, 3, с. Горенка, Києво-Святошинського району Київської області.

02.02.2017 слідчий суддя Киво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_5 розглянув вищевказане клопотання та задовольнив його.

20.02.2017 слідчим за дорученням прокурора спільно з спеціалістом Головного управління Держпраці у Київській області та співробітниками Києво-Святошинського МРВ ГУ СБУ в м. Києві та Київській області було проведено огляд адресою: АДРЕСА_1 .

Під час огляду встановлено, що на земельній ділянці здійснюється обробка деревини на верстатах та станках по обробці деревини, які відносяться до переліку видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену небезпеку.

В ході огляду спеціалістом інспектором ГУ Держпраці у Київській області встановлені грубі порушення вимог законодавства у сфері промислової безпеки та охорони праці під час обробки деревини на верстатах та станках, які занесені до протоколу огляду.

В ході огляду вилучено:1) чотирьохсторонній деревообробний верстат без ознак маркування;2) рейсмусовий деревообробний верстат без ознак маркування інвентарний номер №80017; 3) деревообробний верстат для круглоцеркулярного поздовжнього оброблення деревини «Ц-5» без ознак маркування;4) стрічкова лісопильна рама для поздовжнього обрізання деревини без ознак маркування;

Дані речі були вилучені. Опечатані та передані на відповідальне зберігання власнику даного обладнання ОСОБА_6 .

Приймаючи до уваги, що зазначені вище речі, які були вилучені під час проведення огляду за адресою: АДРЕСА_1 є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування кримінального провадження.

На підставі вищевикладеного, слідство приходить до висновку, що незастосування арешту майна вилученого ході огляду місця події може призвести до втрати речових доказів та можливих слідів, залишених злочинцями.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання, просила суд задовольнити його у повному обсязі.

Клопотань, щодо фіксації процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування від учасників не надходило.

Враховуючи припис ст. 107 КПК України, суд вважає за можливе розглянути вказане клопотання без фіксації технічними засобами.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Судом встановлено, що у провадженні Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000033 від 19.01.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України.

20.02.2017 року на підставі ухвали слідчого судді було проведено огляд за адресою: АДРЕСА_1 . В ході огляду вилучено:1) чотирьохсторонній деревообробний верстат без ознак маркування;2) рейсмусовий деревообробний верстат без ознак маркування інвентарний номер №80017; 3) деревообробний верстат для круглоцеркулярного поздовжнього оброблення деревини «Ц-5» без ознак маркування;4) стрічкова лісопильна рама для поздовжнього обрізання деревини без ознак маркування.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, приходить до переконання про необхідність задоволення клопотання, оскільки прокурор у судовому засіданні обґрунтував необхідність такого арешту, який необхідний з метою збереження даного майна як речових доказів, які містять відомості, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170- 173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт з метою збереження речових доказів на наступне майно яке було передано на відповідальне зберігання ОСОБА_6 :

1) чотирьохсторонній деревообробний верстат без ознак маркування;

2) рейсмусовий деревообробний верстат без ознак маркування інвентарний номер №80017;

3) деревообробний верстат для круглоцеркулярного поздовжнього оброблення деревини «Ц-5» без ознак маркування;

4) стрічкова лісопильна рама для поздовжнього обрізання деревини без ознак маркування.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1