Справа № 640/1315/17
н/п 1-кс/640/6001/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"21" липня 2017 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
слідчого - ОСОБА_3 ,
Також, встановлено, що в період часу з 14:30год 20.03.2017 до 06:00год 21.03.2017 невідома особа, знаходячись поблизу буд. 30 по вул. Архітекторів в м. Харкові незаконно заволоділа автомобілем марки ВАЗ 2105, д.н.з. НОМЕР_20 , який належить ОСОБА_7 (в подальшому автомобіль ОСОБА_7 було виявлено зі слідами підпалу).
Також встановлено, що 20.05.2017 невідома особа незаконно заволоділа автомобілем ВАЗ 2110, який знаходився поряд із буд. АДРЕСА_2 , чим завдала матеріальної шкоди ОСОБА_9 .
Згідно відомостей адресно-довідкового підрозділу ГУДМС України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 . Одночасно, згідно даних УКР ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , періодично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до листа № 997/3 від 30.05.2017 Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради, квартира АДРЕСА_4 станом на 31.12.2012 на праві спільної сумісної власності проведена за ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 22.10.2000, виданого Управлінням комунального майна та приватизації, відділом приватизації державного житлового фонду р. № 7-00-209878.
Таким чином, під час проведення обшуку 09.07.2017 за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено предмети, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та з метою збереження речових доказів, необхідно накласти арешт на вказані предмети, оскільки є достатньо підстав вважати, що вони були одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та є доходами від його вчинення.
Враховуючи те, що вилучене 09.07.2017 в ході обшуку квартири АДРЕСА_4 майно у вигляді перелічених вище предметів, відповідно до положень ст. 98 КПК України може бути знаряддями вчинення злочинів, зберегли на собі його сліди та містять відомості, які можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вилучене в ході обшуку майно є доказом злочину.
Сторона обвинувачення зазначає, що потреби досудового розслідування в отриманні речей, предметів і документів, які можуть бути використані під час досудового розслідування та судового розгляду для встановлення обставин, які мають значення у кримінальному провадженні, неможливо задовольнити без застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.
В судовому засіданні слідчий підтримала подане клопотання.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, згідно рапорту старшого слідчого СУ ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 від 21.07.2017, нею було здійснено виїзд за місцем проживання ОСОБА_16 , за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виклику його у судове засідання для розгляду клопотання про арешт майна, вилученого під час обшуку 09.07.2017. За вказаною адресою ОСОБА_5 не знаходився. Інформація про необхідність явки до суду булла передана його дружині, а також його захиснику (а.с. 29).
Неприбуття в судове засідання власника майна, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання. Більш того, володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
09.07.2017 з 08.20 год. до 11.00 год. на підставі вказаної ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04.07.2017, за адресою: АДРЕСА_1 , проведено обшук, в ході якого, згідно протоколу обшуку від 09.07.2017 вилучено майно, зазначене в даному клопотанні сторони обвинувачення (а.с. 7-9).
Згідно розписки прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , вказана копія ухвали отримана ним 17.07.2017 о 17.40 год. (а.с. 31).
Таким чином, згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України, передбачений законом строк в сімдесят дві години для усунення недоліків слідчим не порушено, оскільки клопотання про арешт майна подано до канцелярії суду 20.07.2017 о 17.15 год (а.с. 2).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно, вилучене під час проведення обшуку, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучене відповідно до протоколу обшуку майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий, прокурор довели слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, вказаного в клопотанні сторони обвинувачення, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягають задоволенню.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
На підстав викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Майно, на яке накладено арешт зберігати згідно з «Порядком зберігання та передачі речових доказів стороною обвинувачення», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1