Провадження № 1-кс/734/462/17 Справа № 734/1478/17
У х в а л а

іменем України

29 травня 2017 року смт. Козелець

Слідчий суддя Козелецького районного суду Чернігівської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого СВ Козелецького ВП Ніжинського ВП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно по кримінальному провадженні № 0000410, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 травня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -
ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Козелецького ВП Ніжинського ВП ГУНП в Чернігівській області капітан поліції ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження № 0000410, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 травня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивоване тим, що 24 травня 2017 року до чергової частини Козелецького ВП Ніжинського ВП ГУНП в Чернігівській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 про те, що в господарстві ОСОБА_6 за адресою АДРЕСА_1 вбили і закопали людину.

24 травня 2017 року відомості за вказаним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000410за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 24 травня 2017 року у проміжок часу з 15 до 21 години ОСОБА_7 , перебуваючи у домоволодінні по АДРЕСА_1 , після спільного розпитя спиртних напоїв, з мотивів раптово виниклих неприязних відносин, з метою умисного вбивства, умисно наніс ногою не менше двох ударів в область голови ОСОБА_8 , який перебував в положенні лежачи на спині, спричинивши останньому тілесні ушкодження у вигляді закритої внутрішньочерепної травми, переломи кісток обличчя з субарахноїдальними крововиливами, які спричинили асфіксію, зумовлену аспірацією дихальних шляхів кров`ю, від якої настала смерть. В подальшому з метою приховання злочину ОСОБА_7 , приховав труп ОСОБА_8 , шляхом прикопування в землю на присадибній ділянці вказаного домоволодіння.

В ході досудового розслідування було встановлено, що учасником даної події був ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 мешканець АДРЕСА_2 , який добровільно 25.05.2017 року видав одяг в якому перебував під час вищевказаної події, а саме:
-Шкіряну чоловічу куртку;
-Джинсові штани світло-синього кольору;
-Футболку;
-Пару чорних шкіряних черевик (туфлі).
Вищевказані речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні та вони мають значення речових доказів, так як несуть на собі сліди кримінального правопорушення (злочину), а тому для збереження речових доказів необхідно накласти арешт на вилучене майно.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування встановлене цим кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або права на відчуження, розпорядження або користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

-збереження речових доказів.

Разом з тим, незастосування заборони розпоряджатися вказаним майном може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 5 ст.171 КПК клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.

ОСОБА_9 в судове засідання не з`явився але попередньо надав суду заяву в якій просить клопотання про арешт тимчасово вилученого майна розглядати у його відсутність.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала і просила слідчого суддю його задовольнити з підстав викладених в клопотанні.

Заслухавши пояснення прокурора, вивчивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Частиною другою статті 170 КПК України передбачено, що слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Статтею 131 КПК України визначено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, а заходами забезпечення кримінального провадження, в тому числі, є арешт майна.

Отже на вказане в клопотанні майно, необхідно накласти арешт, так-як в разі не накладення на нього арешту воно може мати наслідки зникнення, втрати, пошкодження майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати встановлення істини в кримінальному провадженні.

Таким чином, проаналізувавши доводи клопотання та додані до нього докази, слідчий суддя до висновку про наявність достатніх підстав для задоволення клопотання.

Враховуючи вище викладене, клопотання про накладення арешту на вище вказане майно, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 167, 168, 170, 171, 173 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Козелецького ВП Ніжинського ВП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно по кримінальному провадженні № 0000410, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 травня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучений одяг, добровільно наданого 25.05.2017 року громадянином ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 мешканцем АДРЕСА_2 ,а саме:

-Шкіряну чоловічу куртку;
-Джинсові штани світло-синього кольору;
-Футболку;
-Пару чорних шкіряних черевик (туфлі).

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Чернігівської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1