Справа № 495/306/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 січня 2017 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної - ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Білгород-Дністровському клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Петропавловськ-Камчатський, РФ, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянка України,
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121КК України, -

ВСТАНОВИВ:

20.01.2017 року слідчий Білгород-Дністровського ВП ГУНП України в Одеській ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст. 121 КК України.

В клопотанні слідчим зазначено, що 08 вересня 2016 року, приблизно о 13 годині 00 хвилин, точний час в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з видимими множинними тілесними ушкодженнями в області обличчя та тулуба, одягнена в блузу з плямами бурого кольору зовні схожими на кров, звернулась за допомогою до сусідки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка проживає поверхом нижче, а саме в квартирі АДРЕСА_2 , багатоквартирного будинку АДРЕСА_3 та пояснила, що напередодні, перебуваючи за своїм місцем мешкання, а саме в квартирі АДРЕСА_4 , її донька ОСОБА_5 , в стані алкогольного сп`яніння, повернувшись до дому, а саме до квартири АДРЕСА_4 , на побутовому підґрунті почала сварку зі своєю матір`ю ОСОБА_6 . Під час сварки ОСОБА_5 , умисно, з метою заподіяння тілесних ушкоджень, наносила ОСОБА_6 удари руками та ногами (кількість яких під час досудового розслідування встановити не надалося можливим) по різним частинам тіла, а саме по голові, шиї, плечам, спині, рукам.
Після того, як ОСОБА_5 перестала наносити удари, ОСОБА_6 скористалась цією можливістю та вибігла до сусідів проживаючих поверхом нижче, де їй було викликано швидку медичну допомогу та госпіталізовано до КУ «Білгород-Дністровська міськрайонна багатопрофільна лікарня» з діагнозом: забій м`яких тканин голови, рана обличчя зліва, струс головного мозку, забій грудної клітки, переломи ребер.
19 вересня 2016 року ОСОБА_6 від отриманих тілесних ушкоджень померла в лікувальному закладі.
Відповідно висновку експерта №253 від 20 жовтня 2016 року, проведеної судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_6 при проведенні експертизи трупа ОСОБА_6 знайдена закрита черепно-мозкова травма у вигляді наступних ушкоджень: синців у лобній ділянці, синців у правій та лівій очних ділянках, у правій та лівій виличних ділянках, на верхній губі справа, в піднжньочелепній ділянці зліва з переходом ні підборіддя практично до кута рота, крововилив у м`які тканини голови, які займають праву та ліву скроневі ділянки, а також лобну та тім`яну ділянки, крововилива під тверду мозкову оболонку на основі черепа у задній та частково середній черепних ямках та частково на опуклій поверхні, крововиливів під м`які мозкові оболонки на опуклій поверхні півкуль мозку у проекції тімяних та потиличних часток, а також у ділянці півкуль мозочка. Сукупність ушкоджень, які складають комплекс закритої черепно-мозкової травми, враховуючи їх морфологію, поєднаність та масивність, могли бути спричинені за короткий проміжок часу, дією тупих травмуючи предметів, індивідуальні ознаки контактуючої поверхні яких в ушкодженнях не відобразилися. Сукупність ушкоджень, які складають комплекс закритої черепно-мозкової травми, були небезпечними для життя у момент їх заподіяння і по цьому критерію, відповідно до «ПРАВИЛ судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень» (Київ 1995), мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень; смерть ОСОБА_6 перебуває у прямому причинному зв`язку з наявною у неї закритою черепно-мозковою травмою, у вигляді крововиливів у м`які тканини голови, крововиливів під тверду та м`які мозкові оболонки, та настала від набряку головного мозку.
20 січня 2017 року, на підставі п.1 ч.1 ст.276, ч.1 ст.278 КПК України ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ст.121 ч.2 КК України.
Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тяжкому тілесному ушкодженні, що спричинило смерть потерпілого, тобто у скоєнні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання.

Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку прокурора, слідчого, приходжу до наступного.

Відповідно до положень ст. 176 КПК України запобіжними заходами є:
1) особисте зобов`язання;
2) особиста порука;
3) застава;
4) домашній арешт;
5) тримання під вартою.
Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.
Згідно зі ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні доказів, вивчених матеріалів, що характеризують підозрювану вважаю, що прокурором та слідчим цілком доведені обставини передбачені п.п. 1 та 2 ч.1 ст. 194 КПК України, але ж не доведено, те, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам передбачених ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим, суд вважає за необхідне застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України,-

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВПГУНП в Одеській області ОСОБА_4 - відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною їй покидати місце свого проживання цілодобово, за винятком необхідності виконання покладеного на неї обов`язку, строком до 20.03.2017 року включно.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , обов`язок з`являтися до слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП України в Одеській області ОСОБА_4 за його викликом.

Контроль за виконанням покласти на Білгород-Дністровський ВП ГУМП України в Одеській області.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя