12.12.2016 Єдиний унікальний № 371/1474/16-к
Провадження № 1-кс/371/214/16
У Х В А Л А
про арешт майна

12 грудня 2016 року м. Миронівка
Слідчий суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,
прокурора ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3 ,
з секретарем ОСОБА_4 ,
У С Т А Н О В И В :
Клопотання подано до суду 10 грудня 2016 року.
Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання.
Клопотання обґрунтовано тими обставинами, що 01 грудня 2016 року близько 22 години двоє осіб шляхом вільного доступу, відкривши одноствірчату металеву калитку, проникли на територію на територію домоволодіння ОСОБА_5 , розташованого по АДРЕСА_1 . Діючи таємно, спостерігаючи за тим, щоб їх дії залишилися непоміченими для інших осіб, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна одна особа за допомогою гайкового ключа зняла зі стіни гаражного приміщення супутникову антену, належну ОСОБА_6 , чим заподіяла останній матеріальної шкоди. Викрадене майно було перенесене на територію домоволодіння по АДРЕСА_1 , належного ОСОБА_7 , там вилучене в ході огляду місця події.
Вказана річ за позицією слідчого має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки є предметом кримінальних дій, визнана речовим доказом у справі.
За положеннями ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, посилаючись на викладені в ньому доводи та долучені до матеріалів клопотання документи, виклав обставини кримінального правопорушення, вказав на майно, яке підлягає арешту.
Вимоги клопотання підтримав прокурор.
Власник майна ОСОБА_6 , про арешт якого заявлено клопотання, про розгляд клопотання повідомлена телефонограмою, в судове засідання не з`явилась. Її неявка не перешкоджає розгляду клопотання.
Оцінка наданих матеріалів та доводи представників сторони кримінального провадження з боку обвинувачення вказують на наявність підстав для задоволення клопотання.
Згідно положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно п. 1 ч. 2 вказаної статті метою арешту майна є, в тому числі, забезпечення збереження речових доказів.
Частиною 3 даної норми встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Речовими доказами, згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчим суддею встановлено наступні обставини.
Підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань стала заява ОСОБА_8 про те, що невідома їй особа викрала супутникову антену з домоволодіння її матері ОСОБА_5 , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
В ході досудового розслідування встановлено, що викрадене майно сховано у погрібному приміщенні домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_1 .
Вказане приміщення належить ОСОБА_7 . До клопотання додані докази, що підтверджують вказані обставини: Витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданий Білоцерківським МБТІ 21 березня 2007 року, довідка Маслівської сільської ради Миронівського району Київської області № 02-38/1017 від 07 грудня 2016 року.
В ході огляду вказаного приміщення як місця події на підставі заяви ОСОБА_7 про добровільну згоду на огляд її домоволодіння, була виявлена та вилучена супутникова антена білого кольору. Зазначену антену було опечатано та вилучено до Миронівського ВП ГУНП України в Київській області в якості речового доказу, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Вказані обставини підтверджені протоколом огляду місця події від 03 грудня 2016 року, постановою про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 03 грудня 2016 року.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути, в тому числі, майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Згідно приписів ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб".
В ході досудового розслідування власник погрібного приміщення, де виявлено ймовірно викрадене майно, показала, що майно у виді супутникової антени їй не належить, за відомих їй обставин вказане майно було сховане у приміщенні після викрадення. Дані обставини підтверджені протоколом допиту свідка від 03 грудня 2016 року.
Річ, яка вилучена при огляді місця події, має статус тимчасово вилученого майна, є такою, щодо якої існують достатні підстави вважати, що вона зберегла на собі сліди кримінального правопорушення, є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Вказане тимчасово вилучене майно ймовірно належить ОСОБА_9 . В ході досудового розслідування ОСОБА_6 була визнана потерпілою. Дані обставини підтверджені протоколом допиту потерпілої від 03 грудня 2016 року.
Завданням арешту майна у кримінальному провадженні є запобігання можливості його псування, втрати, знищення, використання чи відчуження.
Вказані з`ясовані обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на виявлену та вилучену в ході огляду місця події 03 грудня 2016 року супутникову антену білого кольору.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Київської області.
Слідчий суддя підпис ОСОБА_1
Згідно з оригіналом

Слідчий суддя ОСОБА_1