Справа № 640/9909/16-к
н/п 1-кс/640/5075/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" червня 2016 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив умисні злочини проти громадської безпеки за наступних обставин.
Так, 18.06.2016 о 09:05 працівниками поліції (по обслуговуванню метрополітену) у вестибюлі станції метро «Пушкінська», в м. Харкові, був зупинений ОСОБА_5 , у якого було виявлено та вилучено з лівого карману брюк осколкову оборонну гранату «Ф-1», яка згідно висновку спеціаліста вибухотехнічного відділу № 8/2016 від 18.06.2016 є боєприпасом і складається з корпусу ручної оборонної осколкової гранати «Ф-1» промислового способу виготовлення, спорядженого зарядом бризантної вибухової речовини тротил, масою 50 56 грам та підривача ручних гранат типу «УЗРГМ», який відноситься до категорії вибухових пристроїв промислового способу виготовлення, спорядженого комбінованим зарядом ініціюючої вибухової речовини (ТНРС+азид свинцю), масою 0,1+0,2 грами та бризантної вибухової речовини (ТЕН або гексоген), масою 1,02 грами, яку останній умисно, протиправно, не маючи спеціального дозволу, незаконно носив та зберігав при собі.
18.06.2016 в період часу з 09.50 до 10.40 годин в ході огляду місця події слідчим Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 , на підставі ст. 237 КПК України із дотриманням вимог, передбачених ст. 223 КПК України в приміщенні кімнати поліції, розташованої у переході станції метро «Пушкінська» в м. Харкові у ОСОБА_5 був вилучений предмет, який є ручною оборонною осколковою гранатою «Ф-1», яку він протиправно, не маючи спеціального дозволу, незаконно носив та зберігав при собі.
Крім того, 18.06.2016 в період часу з 19.00 год. до 19.50 годин за місцем фактичного мешкання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , був вилучений предмет, схожий на бойову гранату «Ф-1»
Будучи допитаним 18.06.2016 в якості підозрюваного, ОСОБА_5 пояснив, що вилучені в нього в переході станції метро «Пушкінська» і за місцем мешкання предмети є бойовими гранатами, які він привіз із зони АТО.
Згідно з висновком спеціаліста вибухотехнічного відділу № 8/2016 від 18.06.2016 вилучений у ОСОБА_5 в переході станції метро «Пушкінська» в м. Харкові предмет є боєприпасом і складається з корпусу ручної оборонної осколкової гранати «Ф-1» промислового способу виготовлення, спорядженого зарядом бризантної вибухової речовини тротил, масою 50 56 грам та підривача ручних гранат типу «УЗРГМ», який відноситься до категорії вибухових пристроїв промислового способу виготовлення, спорядженого комбінованим зарядом ініціюючої вибухової речовини (ТНРС+азид свинцю), масою 0,1+0,2 грами та бризантної вибухової речовини (ТЕН або гексоген), масою 1,02 грами.
Згідно з актом вибухотехніків від 18.06.2016 вилучений за місцем мешкання ОСОБА_5 предмет є схожим на гранату «Ф-1»
Слідчий зазначає, що з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також враховуючи, що вилучені 18.06.2016 у ОСОБА_5 та за місцем його мешкання предмети є предметами кримінального правопорушення, містять вибухові речовини; передбаченого законом дозволу на їх зберігання та носіння у підозрюваного не має; їх незаконний обіг може бути небезпечним для життя та здоров`я громадян і вказані предмети будуть використані у кримінальному провадженні в якості речових доказів, на ці предмети слід накласти арешт.
При розгляді клопотання у судовому засіданні слідчий його підтримав.
Підозрюваний ОСОБА_5 та його адвокат ОСОБА_7 надали суду заяву про розгляд клопотання слідчого про арешт вилученого у нього майна за їх відсутності.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення слідчого та дослідивши надані докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 7 ст. 236 КПК України предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження.
Як вбачається за матеріалів кримінального провадження, вилучені під час проведення 18.06.2016 огляду місця події у ОСОБА_5 в приміщенні кімнати поліції, розташованої у переході станції метро «Пушкінська» в м. Харкові та за місцем мешкання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 : ручна осколкова оборонна граната «Ф-1» та предмет, схожий, згідно з актом вибухотехніков від 18.06.2016, на гранату «Ф-1», не є тимчасово вилученим майном, а тому підлягали обов`язковому вилученню як предмети, які вилучені законом з обігу, що не потребує з боку органу досудового розслідування додаткового звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт цього вилученого майна.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 236, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1