Справа № 175/2491/16-к
Провадження № 1-кс/175/965/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 жовтня 2016 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні смт. Слобожанське Дніпропетровської області клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту майна, обґрунтовуючи клопотання тим, що ОСОБА_4 на підставі рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 11.01.2016 року належить на праві приватної власності квартира АДРЕСА_1 . Відомості про право власності внесено до відповідного Державного реєстру у встановленому порядку. 01 липня 2016 року ухвалою слідчого судді ОСОБА_1 Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області по справі №175/2491/16-к за клопотанням прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 про арешт майна, заявленим у рамках кримінального провадження № 0000595, було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

В обґрунтування поданого клопотання прокурор посилається на те, що ОСОБА_5 , звернувся до правоохоронних органів із заявою щодо того, що невстановлена особа, використовуючи підроблений паспорт з його анкетними даними, видала довіреність ОСОБА_6 щодо продажу квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 . В подальшому 03.04.2015 року вказана квартира відповідно до договору купівлі-продажу була продана ОСОБА_7 . 12.05.2015 року ОСОБА_7 уклала договір позики та договір іпотеки нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 з ОСОБА_4 , якому наразі належить вказаний об`єкт нерухомості.

Заявник звертає увагу суду на те, що він є законним власником, добросовісним набувачем квартири АДРЕСА_1 . Крім того, заявник не є підозрюваним, обвинуваченим у кримінальному провадженні, не має жодного процесуального статусу, а нерухоме майно, на яке накладено арешт, не підпадає під визначення майна, зазначене у статті 170 Кримінального процесуального кодексу України. Арешт квартири не спрямований на збереження речових доказів та даної мети заявлене прокурором клопотання не переслідувало. Слід зазначити, що накладений ухвалою суду арешт порушує права заявника як законного власника нерухомості. В свою чергу клопотання прокурора не містить достатніх підстав, обґрунтувань та посилань на відповідні докази для накладення арешту на квартиру, прокурором не обґрунтовано, що незастосування арешту квартири перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні. Таким чином, накладений арешт на об`єкт нерухомості є необґрунтованим та підлягає скасуванню.

Просить суд скасувати арешт об`єкту нерухомості квартири АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_4 , РНОКІШ: НОМЕР_1 , накладений ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 01 липня 2016 року у справі № 175/2491/16-к.

До початку відкритого судового засідання ОСОБА_4 надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі, вимоги клопотання підтримав в повному обсязі.

Прокурор в судовому засіданні проти клопотання заперечив, посилаючись на те, що арешт накладався правомірно, досудове розслідування триває.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Суд, заслухавши думку прокурора, розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього документи, встановив наступне.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як встановлено із поданих слідчому судді матеріалів вбачається, що 24.02.2016 року за № №0000595 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено кримінальне провадження за ознаками ч.1 ст.190 КК України щодо незаконного заволодіння майном шляхом шахрайства.

В межах розслідування вказаного кримінального провадження за клопотанням прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 про арешт майна слідчим суддею Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ухвалою від 01 липня 2016 року було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Станом на час розгляду клопотання досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває.

Вважає доводи клопотання необґрунтованими, оскільки арешт накладено в межах розслідування кримінального правопорушення цілком обґрунтовано та відповідно до чинного законодавства, злочини стосуються незаконним заволодінням саме тим об`єктом нерухомого майна, на який накладено арешт.

Таким чином, на час вирішення клопотання досудове розслідування, в межах якого було накладено арешт на квартиру не завершено, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження відповідно до ст.131 КПК України, кримінальне провадження триває, тому потреба у такому арешті не відпала.

Доводи клопотання про відсутність доказів протиправних дій ОСОБА_4 не стосуються обставин, які встановлюються в межах розгляду даної категорії справ, а стосуються встановлення фактичних обставин вчинення злочину та осіб, причетних до його скоєння, тобто виходять за межі цього судового розгляду.

Враховуючи викладене, вважаю, що не доведено в судовому засіданні вимог клопотання, при цьому його доводи суперечать поданим доказам, з яких вбачається, що в подальшому застосуванні арешту не відпала потреба та арешт накладено обґрунтовано.

Доводи цього клопотання зводяться до незгоди із прийнятим раніше судовим рішенням, однак нових обставин, які б слугували достатньою підставою для скасування арешту майна, слідчому судді не повідомлено і не доведено.

Таким чином, у судовому засіданні не встановлено достатніх правових і фактичних підстав для задоволення вимог клопотання, тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 7-9, 174, 376 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна -відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1