Справа № 1-1000/2011
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" серпня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секритарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3
адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві матеріали кримінальної справи по обвинуваченню ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у вчиненні злочинів, передбаченнних ст.ст. 255 ч.1, 190 ч.4, 205 ч.2, 209 ч.3, 358 ч.2, 358 ч.3 КК України, ОСОБА_10 у вчиненні злочинів, передбаченнних ст.ст. 255 ч.1, 190 ч.4, ст.27 ч.3, 358 ч.2, 358 ч.3 КК України, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 у вчиненні злочинів, передбаченнних ст.ст. 255 ч.1, 190 ч.4, КК України
Органами попереднього слідства ОСОБА_8 , ОСОБА_9 обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених ст.ст. 255 ч.1, 190 ч.4, 205 ч.2, 209 ч.3, 358 ч.2, 358 ч.3 КК України, ОСОБА_10 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ст.ст. 255 ч.1, 190 ч.4, ст.27 ч.3, 358 ч.2, 358 ч.3 КК України, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених ст.ст. 255 ч.1, 190 ч.4, КК України
Суд заслухавши думку учасників процесу, щодо заявленого клопотання, вважає наступне.
Відповідно до п.9 Розділу ХІ КПК України в редакції 2012 року запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.
Постановою Дніпровського районного суду м.Києва від 23.07.2015 року підсудному ОСОБА_9 було змінено запобіжний захід з тримання під варту та утримання в Київському СІЗО, на запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме застава
Відповідно до ст.1541 КПК України в редакції 1960 року Застава полягає у внесенні коштів у національній грошовій одиниці на спеціальний рахунок, визначений у порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення належної поведінки особи, щодо якої застосовано запобіжний захід, її явки за викликом до органу дізнання, слідчого, прокурора або суду, а також виконання інших покладених на неї обов`язків, передбачених статтею 1491 цього Кодексу, з умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Розмір застави визначається суддею, судом з урахуванням обставин справи, майнового стану та інших даних про підозрюваного, обвинуваченого, підсудного.
Розмір застави визначається у таких межах:
1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від трьохсот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;
2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від тисячі до чотирьох тисяч п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;
3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від чотирьох тисяч п`ятисот до сімнадцяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
У виключних випадках, якщо суддя, суд установить, що застава у визначених у пункті 3 частини четвертої цієї статті межах не забезпечить виконання зобов`язань особою, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, застава може бути застосована у розмірі, який перевищує сімнадцять тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У всіх випадках розмір застави не може бути меншим від розміру цивільного позову, розміру майнової шкоди, завданої злочином, або розміру отриманого внаслідок вчинення злочину доходу, обґрунтованих достатніми доказами. Суддя, суд, установивши, що особа підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину у співучасті і її роль у його вчиненні є незначною, може визначити щодо неї розмір застави згідно вимог частини четвертої цієї статті без врахування розміру цивільного позову, розміру майнової шкоди, завданої злочином, або розміру отриманого внаслідок вчинення злочину доходу.
Отже, в розумінні КПК України застава є дійовим запобіжним заходом у кримінальному процесі. В умовах реалізації ідеї правової держави, демократизації законодавства і практики його застосування застава набуває значення досить гуманного запобіжного заходу, що у багатьох випадках з урахуванням обставин справи й особистості обвинуваченого може бути застосована там, де раніше обирався запобіжний захід пов`язаний з утриманням під вартою. Таким чином, застава є запобіжним заходом, який в достатній мірі не обмежує свободу особистості, проте сприяє належному виконання рішень суду.
Проте застосування застави повинно бути зважене, враховуючи обставини даної справи, наявності близько 600 потерпілих та не відшкодованих цивільних позовів заявлених по справі. Тож обрана судом сума застави є обґрунтованою та достатньою для забезпечення належної процесуальної поведінки підсудного, інші запобіжні заходи не пов`язані з триманням під вартою не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підсудного.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 148,150,152, 1541, 165,1651,1652, 274 КПК України,-
В задоволені заявленого клопотання про зміну запобіжного заходу підсудному ОСОБА_9 відмовити.
Суддя: