Справа № 698/110/16-к
Провадження № 1-кп/698/73/16
09 березня 2016 р. Катеринопільський районний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді: ОСОБА_1 ,
секретарів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора: ОСОБА_4 ,
обвинуваченого: ОСОБА_5 ,
потерпілих: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
Обвинувальний акт з додатками по обвинуваченню ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, надійшов до Катеринопільського районного суду Черкаської області 10 лютого 2016 року.
Ухвалою Катеринопільського районного суду Черкаської області від 15 лютого 2016 року призначено підготовче судове засідання на 24 лютого 2016 року, яке було відкладене на 09 березня 2016 року в зв`язку з неявкою в судове засідання потерпілих.
У підготовчому судовому засіданні судом було поставлено на обговорено питання про можливість призначення обвинувального акту до судового розгляду, наявність чи відсутність підстав для повернення обвинувального акту прокурору для приведення його у відповідність до вимог КПК. Присутні в підготовчому судовому засіданні прокурор, потерпілі вважали за можливе призначити судовий розгляд по кримінальному провадженні. Обвинувачений проти призначення судового розгляду також не заперечував.
Вислухавши думку учасників підготовчого судового засідання, вивчивши матеріали обвинувального акту з додатками, суд приходить до висновку, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.
Відповідно до положень ч.1 ст.314 КПК України після отримання обвинувального акта, суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.
Згідно з ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право, окрім іншого, прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам ст. 291 цього Кодексу.
При цьому, відповідно до вимог кримінального процесуального закону, зокрема ст.ст. 277, 291 КПК України, обвинувачення має бути логічним і конкретним, виходячи з об`єктивно встановлених обставин кримінального правопорушення.
Згідно зі ст. 91 КПК України в обвинуваченні повинні бути зазначені форма вини, мотив і мета вчинення злочину.
В той же час, обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 , містить порушення вимог вказаної статті, зокрема при викладі фактичних обставин кримінального правопорушення, правової кваліфікації з посиланням на положення закону та формулювання обвинувачення. Так, як вбачається з обвинувального акта, зокрема викладу фактичних обставин злочинних дій стосовно ОСОБА_5 , останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 296 КК України, а саме хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю. При цьому виклад фактичних обставин вчинення ОСОБА_5 , кримінального правопорушення у обвинувальному акті не містить даних про те які саме дії ОСОБА_5 , супроводжувались особливою зухвалістю під час вчинення ним кримінального правопорушення, тобто обвинувальний акт фактично не містить формулювання обвинувачення в частині дій ОСОБА_5 , з особливою зухвалістю.
Більш того, згідно обвинувального акту йдеться про грубе порушення громадського порядку ОСОБА_5 , який безпричинно з хуліганських спонукань, виражаючись нецензурною лайкою став погрожувати розкладним ножем ОСОБА_6 , разом з тим далі зазначено, що при цьому ОСОБА_5 , звинувачував ОСОБА_6 , що нібито той бажає відправити його у зону АТО, тобто фактично вказуючи на наявність неприязних стосунків між ними, тобто містяться суперечності, щодо мотиву вчинення протиправних дій ОСОБА_5 .
Крім того, у відповідності до п.13 ч.1 ст.3 КПК України, обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.
Окрім того, відповідно до ст. 291 КПК України, до обвинувального акту повинен бути доданий реєстр матеріалів досудового розслідування.
Згідно з ст. 109 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування складається слідчим або прокурором і надсилається до суду разом з обвинувальним актом. Реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити: 1) номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; 2) реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування; 3) вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.
Крім того, на порушення вимог ст. ст. 109, 291 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування, що є невід`ємною частиною обвинувального акту, не містить даних про час проведення відповідних процесуальних дій; час повідомлення про підозру /зазначена лише дата/, відомості про особу, яку повідомлено про підозру та правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, не містить даних про відкриття матеріалів досудового розслідування, а також внесення прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про закінчення досудового розслідування, згідно ч. 3 ст. 283 КПК України, що свідчить про невідповідність обвинувального акту та додатків до нього вимогам ст.291 КПК України.
Вищенаведені обставини свідчать про невідповідність обвинувального акту та додатків до нього вимогам ст.ст. 109, 291 КПК України, а тому зазначені матеріали підлягають поверненню.
Керуючись ст.ст. 314, 315, 316 КПК України, суд,-
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області протягом семи днів з дня її оголошення через Катеринопільський районний суд Черкаської області.
Суддя ОСОБА_1