АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 11-сс/774/321/16 Справа № 201/2161/16-к Головуючий у 1 й інстанції - Доповідач - ОСОБА_1

У Х В А Л А
23 березня 2016 року м.Дніпропетровськ
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:
судді доповідача ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4
за участю прокурора ОСОБА_5
слідчого ОСОБА_6
представника ПП «Спецстройсистема» ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали за апеляційною скаргою директора приватного підприємства «Спецстройсистема» - ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 17 лютого 2016 року про накладення арешту на грошові кошти у видатковій частині, що знаходяться на рахунку в Дніпропетровській філії ПАТ «Містобанк»,
Вказаною ухвалою накладено арешт на грошові кошти у видатковій частині, підприємства ПП «Спецсройсистема», що знаходяться на рахунку ДФ ПАТ «Місобанк», а саме: № НОМЕР_1 (валюта рахунку українська гривня) у розмірі завданої державі шкоди - 3 779 276 грн. 25 коп.
Зупинено видаткові операції по вищевказаним рахункам за винятком операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) в бюджет або державні цільові фонди по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування та видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати.
Своє рішення суд вмотивував тим, що в матеріалах справи міститься достатньо доказів про те, що службові особи ПП «Спецсройсистема» в період з січня по грудень 2014 року, діючи умисно, шляхом внесення до податкового обліку підприємства недостовірних відомостей про здійснення операцій з придбання продукції у підприємств з ознаками фіктивності, умисно ухилились від сплати податку на додану вартість у розмірі 3 779 276 грн. 25 коп., у зв`язку з чим задля забезпечення відшкодування збитків та з метою встановлення відомостей про обставини вчинення злочину, суд прийшов до висновку про можливість накладення арешту на грошові кошти.
Під час досудового розслідування встановлено, що службові особи ПП «Спецстройсистема», діючи умисно, шляхом внесення до податкового обліку підприємства недостовірних відомостей про здійснення операцій з придбання продукції у підприємств з ознаками фіктивності: ТОВ «Донк», ТОВ «МДНС», ТОВ «Мартак», ТОВ «Герикс» та інші СГД, що мають ознаки «фіктивності», умисно ухилились від сплати податку на додану вартість у розмірі 3 779 276 грн. 25 коп.
Крім того, невстановлені особи, перебуваючи на території Дніпропетровської області, діючи за попередньою змовою, у період з січня 2014 року і по теперішній час створили та придбали шляхом реєстрації на підставних осіб, ряд суб`єктів підприємницької діяльності, в тому числі ТОВ «Мартак», реквізити та рахунки якого використовуються ними по теперішній час для прикриття незаконної діяльності, що полягає у безпідставному переведенні безготівкових коштів у готівку.
Також невстановлені особи без мети ведення фінансово-господарської діяльності підприємств, починаючи з січня 2014 року, здійснили державну реєстрацію на підставних осіб ряду підприємств на території Дніпропетровської та інших областей, і на теперішній час надають зацікавленим юридичним особам-клієнтам, в тому числі і ПП «Спецстройсистема», послуги з мінімізації податкових зобов`язань та вчиняють пособництво в ухиленні від сплати податків в особливо великих розмірах, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету податку на додану вартість на загальну суму понад 3 779 276 грн. 25 коп.
Вказані дії органом досудового розслідування кваліфіковано за ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України.
Заявник в апеляції просить вказану ухвалу скасувати та постановити нову, якою відмовити слідчому в задоволенні клопотання про накладення арешту на грошові кошти.
В обґрунтування доводів своєї скарги посилається на те, що судом не враховано, що в рамках даного кримінального провадження жодній особі не пред`явлено про підозру, а представлене клопотання слідчого не відповідає вимогам КПК, що в останньому не наведені обґрунтовані підстави для накладення арешту, не додані документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує клопотання, вважає, що слідчим не наведено доказів ухилення ПП «Спецстройсистема» від сплати податків.
Стверджує, що слідчим суддею не досліджені докази по справі, що порушено право на захист, оскільки судовий розгляд проведено без його виклику.
Звертає увагу на те, що ПП «Спецстройсистема» перебуває на податковому обліку, що подає податкову звітність, у зв`язку з чим доводи слідчого та суду щодо незаконної діяльності підприємства та ухилення від сплати податків вважає безпідставними.
Заслухавши суддю-доповідача, доводи представника заявника, яка підтримала доводи апеляції та просила задовольнити їх у повному обсязі, думку прокурора та пояснення слідчого про законність судового рішення, обговоривши доводи скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
16 лютого 2016 р. слідчий СВ ФР ДПІ у Бабушкінському районі м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на грошові кошти ПП «Спецстройсистема», у видатковій частині, що знаходяться на рахунку ДФ ПАТ «Місобанк», а саме: № НОМЕР_1 (валюта рахунку українська гривня) у розмірі завданої державі шкоди - 3 779 276 грн. 25 коп.
Мотивував тим, що має достатньо підстав вважати, що безготівкові кошти, які знаходяться на вказаних рахунках суб`єктів господарювання «тіньового» сектору економіки, мають значення для встановлення обставин скоєння злочину, та є доказами, які допоможуть встановити джерела їх надходження, а також необхідні для забезпечення у майбутньому можливої конфіскації майна або цивільного позову з метою відшкодування збитків державі.
На думку судді, клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, оскільки дані, викладені у матеріалах кримінального провадження дають підстави для висновку, що з метою забезпечення відшкодування завданих збитків та встановлення відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, накладення арешту є необхідним.
З вказаним висновком колегія суддів не може погодитись, оскільки суд не звернув увагу, що в порушення вимог ст. 171 КПК, слідчим у клопотанні не зазначено ніяких відомостей стосовно підстав, у зв`язку з якими потрібно здійснювати арешт майна.
Між тим, відповідно до ст. 170 КПК, арештом майна є тимчасове позбавлення підозщрюваного, обвинучаеного або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинучаного, або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.
Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили.
Відповідно до ст. 171 КПК із клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням із прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, іншої особи для забезпечення цивільного позову повинно бути зазначено:
1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;
2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, повинна бути співмірною із розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Крім того, слідчому, прокурору, вирішуючи питання про необхідність звернення до судді з клопотанням про накладення арешту на майно, грошові кошти, необхідно керуватись вимогами ст. ст. 131, 132 КПК.
Відповідно до вказаних норм процесуального закону, заходами забезпечення кримінального провадження є у тому числі арешт майна.
Законодавцем звертається увага відповідних посадових осіб органу досудового слідства на те, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведуть, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеню тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Між тим, дослідивши матеріали за клопотанням слідчого, а також надане апеляційному суду кримінальне провадження, колегія суддів вважає, що як слідчим, так і судом, не були дотримані вимоги ст. ст. 131, 132, 170, 171, 173, 214 КПК при його внесенні та розгляді.
Крім того, колегія суддів вважає, що слідчим суддею не враховано, що у клопотанні слідчого не зазначено, що існує обґрунтована підозра вважати, що саме в результаті злочинних дій службових осіб ПП «Спецстройсистема» державі спричинено шкоду в особливо великому розмірі при обставинах, на які посилається орган слідства, чітких та конкретних підстав для здійснення арешту вищезазначених грошових коштів, а лише містяться посилання на ст. ст. 167 та 170 КПК, що ставить під сумнів обґрунтованість застосування цього заходу забезпечення.
З наданих матеріалів вбачається, що органом досудового розслідування на підтвердження причетності ПП «Спецстройсистема» до скоєння інкримінованих злочинів надано лише рапорт співробітника оперативного підрозділу і результати аудиторської перевірки.
Колегія суддів також звертає увагу на те, що слідчим та судом не наведено доказів того, що грошові кошти по видатковим операціям за вказаним рахунком були предметом злочину, використанні як знаряддя, чи набуті в результаті злочинної діяльності, не вказано чи відповідають вказані кошти вимогам ст. 167 КПК.
Така сукупність даних, на які посилається слідчий, приводить колегію суддів до висновку вважати, що накладення арешту на грошові кошти із мотивів викладених, як у клопотанні, так і в ухвалі слідчого судді, не ґрунтується на вимогах вказаних вище норм процесуального закону.
Крім того, при прийнятті рішення, колегія суддів враховує, що як у матеріалах за клопотанням, так і у матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які дані про те, що по справі заявлявся цивільний позов.
Складаючи клопотання, слідчий не навів в підтвердження своїх висновків, що саме в результаті злочинних дій службових осіб ПП «Спецстройсистема» державі спричинено шкоду в особливо великому розмірі, що свідчить про не дотримання слідчим вимог ст. 171 КПК.
Тому необґрунтованим вважає колегія суддів і таким, що не відповідає матеріалам, як судового, так і кримінального провадження висновок слідчого судді про те, що дані, викладені у матеріалах кримінального провадження дають підстави для висновку, що з метою забезпечення відшкодування завданих збитків державі та з метою встановлення відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, накладення арешту на зазначене майно є необхідним.
Отже, з наведеного витікає, що слідчим суддею не були дотримані вимоги процесуального закону при прийнятті рішення про накладення арешту на майно.
Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, оскільки слідчим суддею постановлено судове рішення, яке не може бути визнане законним та обґрунтованим, тому воно підлягає скасуванню, з постановленням нового, яким ухвалу слідчого судді необхідно скасувати, матеріали клопотання повернути прокурору для усунення допущених недоліків відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК.
Керуючись ст. ст. 170 - 173, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -
Апеляційну скаргу директора приватного підприємства «Спецстройсистема» - ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 17 лютого 2016 року про накладення арешту на грошові кошти у видатковій частині, що знаходяться на рахунку в Дніпропетровській філії ПАТ «Містобанк» скасувати та постановити нову, якою клопотання слідчого СВ ФР ДПІ у Бабушкінському районі м.Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області повернути прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: