н/п 1-кс/640/1901/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" березня 2016 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого ОСОБА_3 ,
представників заявника - ОСОБА_4 ,
ОСОБА_5 ,
представника цивільного
позивача - ОСОБА_6 ,

01 березня 2016 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання генерального директора ПАТ ФК «Металіст» ОСОБА_7 , в якому він просить скасувати арешт поточного рахунку ПАТ ФК «МЕТАЛІСТ» № НОМЕР_1 в ПАТ «Альфа Банк» МФО 300346, що був накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 26.01.2016 р.
В обґрунтування клопотання генеральний директор ПАТ ФК «Металіст» ОСОБА_7 зазначає, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 26.01.2016 року було накладено арешт на вказаний поточний рахунок ПАТ ФК «Металіст», однак при розгляді судом даного клопотання представництво інтересів ПАТ ФК «МЕТАЛІСТ» не було забезпечене, підприємство не було повідомлене про час та дату розгляду вказаного клопотання. Крім цього, вважає, що накладений ухвалою арешт рахунку був передчасним та необґрунтованим, оскільки не відповідає приписам ст. 170 КПК України.
Також, як зазначено в клопотанні, слідчим не було надано суду жодних обґрунтованих доказів того, що грошові кошти ПАТ ФК «МЕТАЛІСТ», що перебувають на поточному рахунку № НОМЕР_1 в ПАТ «АЛЬФА БАНК» МФО 300346, відповідають ознакам ч. 2 ст. 167 КПК України.
Окрім цього, накладення арешту на банківський рахунок ПАТ ФК «МЕТАЛІСТ» повністю блокує нормальну господарську діяльність підприємства, внаслідок чого воно позбавлене можливості виплачувати заробітну плату, сплачувати податки та збори, розраховуватись зі своїми контрагентами за виконані роботи і надані послуги. Крім того, з 14 лютого по 28 лютого 2016 року були проведені учбово-тренувальні збори футбольної команди у Туреччині, де проведена низка товариських поєдинків, а 100 % вартості з організації вищезазначених зборів згідно договору клуб зобов`язаний був сплатити в строк до 31.01.2016 року.
Більше того, 05 березня 2016 року заплановано старт 17-го туру футбольного сезону 2015/2016 року та призначено першу спортивну подію. Через блокування грошей на рахунку підприємства, ПАТ ФК «МЕТАЛІСТ» також не зможе виконати свої грошові зобов`язання по оплаті охорони правопорядку, освітлення території та оренди спортивного об`єкту на адресу КП ОСК «МЕТАЛІСТ» (місцевий бюджет).
Таким чином, на думку заявника, передчасне накладення арешту на майно підприємства є втручанням в його нормальну господарську діяльність та ставить під загрозу повний зрив проведення учбово-тренувальних зборів, що тягне за собою значні соціальні та політичні наслідки.
У судовому засіданні представники ПАТ ФК «Металіст» ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтримали подане клопотання генерального директора ОСОБА_7 про скасування арешту на грошові кошти, що був накладений на поточні рахунки підприємства, просили його задовольнити.
Представник цивільного позивача КП ОСК «Металіст» ОСОБА_6 у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання про скасування арешту, накладеного на грошові кошти, що є на розрахункових рахунках, оскільки клуб не може здійснювати розрахункові платежі та на даний час в арешті майна відпала потреба.
Старший слідчий відділу розслідування особливо важливих справ та злочинів, учинених організованими групами, злочинними організаціями, СУ ГУНП України в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_3 у судовому засіданні не заперечував проти часткового задоволення клопотання генерального директора ПАТ ФК «Металіст» про скасування накладеного арешту на грошові кошти в частині, яку ПАТ ФК «Металіст» зобов`язується погасити в рахунок погашення заборгованості перед КП ОСК «Металіст».
Під час досудового слідства встановлено, що 09.07.2015 до СУ ГУМВСУ в Харківській області надійшла заява в.о. генерального директора КП «ОСК «Металіст» ОСОБА_6 , про те, що службові особи ПАТ «Футбольний клуб «Металіст», зловживаючи службовим становищем, умисно, протягом 2014-2015 років привласнили грошові кошти КП «ОСК «Металіст» в сумі 2,1 млн. грн., чим було завдано збитків інтересам територіальної громади Харківської області.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 26.01.2016 р. вищезазначене клопотання слідчого про арешт майна було задоволено повністю.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
За змістом чинного законодавства, зокрема, ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді клопотання про арешт майна або якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання генерального директора ПАТ ФК «МЕТАЛІСТ» ОСОБА_7 власника майна, який не був присутнім при розгляді клопотання слідчого ОСОБА_3 про арешт зазначеного майна, оскільки на даний час відпала потреба у його арешті.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя - ОСОБА_1