Справа № 303/3184/16-к
№ 1-кс/303/499/16
04 липня 2016 року м. Мукачево
Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2
за участю: прокурора Мукачівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , слідчої Мукачівського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , представника потерпілої адвоката ОСОБА_5
Скарга надійшла до суду 31 травня 2016 року.
Слідчий суддя перевіривши надані матеріали скарги, -
в с т а н о в и в:
Скаржник адвокат ОСОБА_6 , в судове засідання не з`явився.
Прокурор просила відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , оскільки така слідча дія, як повторний допит підозрюваного, може проводитися тільки з метою одержання нових показань або доповнення раніше наданих показань, їх належна процесуальна фіксація та відображення в матеріалах кримінального провадження. Підозрюваний ОСОБА_7 відмовився від надання будь-яких свідчень на підставі ст. 63 Конституції України, а тому Постанова слідчої про відмову у задоволенні клопотання захисника підозрюваного про проведення посторного допиту підозрюваного, - є обгрунтованою.
Представник потерпілої ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_5 , просить відмовити у задоволенні скарги адвоката підозрюваного, оскільки вважає Постанову слідчої від 08.06.2016 року законною, посилаючись на те, що слідчу дію про проведення якої просить захисник підозрюваного неможливо провести без первісних показань підозрюваного, ьбо останній відмовився від дачі таких.
Розглянувши скаргу та додані донеї матеріали, оглянувши матеріали досудового розслідування по даному кримінальному провадженні, заслухавши пояснення осіб, які присутні в судовому засіданні, приходжу до наступного висновку:
Статтею 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження.
Відповідно до п.7 ч.1 ст.303 КПК України, визначено виключне коло суб`єктів, які мають право на досудовому провадженні оскаржити рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій особою якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним предствником чи захисником.
«Слідчі дії» - це дії, що пов`язані з отриманням доказової інформації та є основними способами реалізації завдань доказування. Метою слідчих дій є збирання та перевірка доказів, тобто вони слугують одержанню саме доказів, натомість усі інші інформаційні дії здійснюють з метою доказування і також створюють фактичні дані, проте доказами вони не є; Результатом слідчих дій фіксуються та співвідносяться із закріпленим у законі видом джерел доказів протоколи слідчих і судових дій.
Основні вимоги до проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій містяться у ст. ст. 223, 246, 252 КПК України та конкретизуються у статтях Глав 20 та 21 Кодексу.
Допит найпоширеніша слідча дія. Загальні правила та форма проведення додаткового допиту нічим не відрізняються від правил та способу проведення «основного» допиту, регламентованих у ст. 224 та гл. 20 КПК.
Мета проведення додаткового допиту підозрюваного одержання нових показань або доповнення раніше наданих показань, їх належна процесуальна фіксація та відображення в матеріалах кримінального провадження.
Заборони чи будь-яких обмежень щодо процесуальної можливості та кількості проведення додаткових допитів з одним учасником кримінального провадження чинне кримінальне процесуальне законодавство не передбачає. Згадане питання віддане на розсуд слідчому (ч. 1 та ч. 5 ст. 40 КПК) з урахуванням складності провадження та обставин вчиненого кримінального правопорушення.
Під час проведення додаткового допиту у підозрюваного не слід повторно питати про ті факти, про які він вже давав свідчення раніше. Достатньо зафіксувати його показання лише з приводу додаткових питань, які ставляться слідчим (прокурором). Водночас, якщо слідчим були отримані нові докази причетності підозрюваного до певного кримінального правопорушення, він може повторно задати питання про те, чи не визнає підозрюваний свою винуватість. Зокрема, у ході додаткового допиту підозрюваний може не лише не обмежитися запереченням своєї винуватості, але й прокоментувати новий доказ (піддати його критиці, навести свої заперечення або вказати на неповноту та ін.).
Особливості проведення додаткового допиту:
- оголошення показань, наданих учасниками допиту на попередніх допитах, дозволяється лише після давання ними показань (абз. 3 ч. 9 ст. 224 КПК);
- як і під час першого допиту, підозрюваний не попереджається про кримінальну відповідальність за відмову давати показання і за давання завідомо неправдивих показань (ч. 3 ст. 224 КПК);
- у разі відмови підозрюваного відповідати на запитання чи давати показання особа, яка проводить допит, зобов`язана його зупинити одразу після отримання такої заяви (ч. 4 ст. 224 КПК);
- якщо підозрюваний після проведення його додаткового допиту відмовився підписати протокол, про це зазначається в протоколі. У такому випадку підозрюваному надається право дати письмові пояснення щодо причин відмови від підписання, які заносяться до протоколу. Факт відмови особи від підписання протоколу, а також факт надання письмових пояснень особи щодо причин такої відмови засвідчується підписом її захисника (законного представника), а у разі його відсутності понятих (ч. 6 ст. 104);
- під час додаткового допиту може застосовуватися фотозйомка, аудіо- та/або відеозапис (ч. 5 ст. 224 КПК);
- під час додаткового допиту підозрюваний також має право використовувати власні документи й нотатки, якщо його показання пов`язані з будь-якими обчисленнями та іншими відомостями, які важко зберегти в пам`яті (ч. 6 ст. 224 КПК);
- додатковий допит не може продовжуватися без перерви понад дві години, а в цілому - понад вісім годин на день (ч. 2 ст. 224 КПК);
- додатковий допит підозрюваного у передбачених ст. 52 КПК т випадках також проводиться з обов`язковою участю захисника.
Зі змісту та мотивації скарги захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 вбачається, що його підзахисний ОСОБА_9 відмовився від дачі показів у даному кримінальному провадженні на підставі ст. 63 Конституції України, а слідча дія повторний допит особи, можлива тільки з метою одержання нових показань або доповнення раніше наданих показань, їх належна процесуальна фіксація та відображення в матеріалах кримінального провадження.
Керуючись ст. 303, 306, 307 КПК України , слідчий суддя -
у х в а л и в:
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду ОСОБА_1