Справа № 729/356/16-к
1-кс/729/45/16 р.
У Х В А Л А

ВСТАНОВИВ:
У судовому засіданні представник потерпілого заяву підтримав, просив її задовольнити, посилаючись на доводи викладені в ній. Крім того додав, що до прокуратури з заявою про встановлення процесуальних строків не звертався, оскільки вважає, що вирішення цього питання слідчим суддею буде більш ефективним, разом з тим вказав, що норми діючого КПК України передбачають звернення з заявою про встановлення процесуальних строків безпосередньо до слідчого судді.
14.01.16 р. представник потерпілого ТОВ «СГТ СПІВДРУЖНІСТЬ» ОСОБА_6 звернулась до слідчого ОСОБА_4 з клопотаннями про проведення огляду місцевості та проведення земельно-технічної експертизи. За результатами розгляду звернення представника потерпілого постанови про відмову у задоволені її клопотання не приймались, а 05.02.2016 року було повідомлено про долучення клопотань до матеріалів кримінального провадження та задоволення.
Ніжинською місцевою прокуратурою Чернігівської області 08.04.2016 року слідчому ОСОБА_4 надано вказівки щодо проведення необхідних слідчих та процесуальних дій, в тому числі щодо проведення огляду місцевості та щодо проведення земельно-технічної експертизи, і встановлено строк їх виконання до 18.05.2016 року.
Згідно ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до ч.1 ст.28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Відповідно до ст. 113 КПК України, процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.
Згідно зі ст. 114 КПК України, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Положення цієї статті носять загальний характер і конкретизуються спеціальними нормами, якими встановлені повноваження кожного із зазначених суб`єктів стосовно встановлення процесуальних строків.
Так, зокрема, пункт 4 частини 2 статті 36 КПК України надає прокурору повноваження доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій. При цьому прокурор самостійно визначає строки їх проведення з урахуванням обставин відповідного кримінального провадження та доцільності невідкладного проведення слідчих (розшукових) або інших процесуальних дій.
Дискреційні повноваження слідчого судді з цього приводу розповсюджуються на визначення строків застосування запобіжних заходів, вчинення слідчих дій, дозвіл на проведення яких надається слідчим суддею, тощо. Так, наприклад, у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них слідчий суддя зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами (ч. 10 ст. 290 КПК).
Недотримання розумних строків слідчим під час досудового розслідування, на що нарікає ОСОБА_6 , оскаржується прокурору вищого рівня у порядку ст. 308 КПК України. Частиною 3 вказаної статті передбачено, що службові особи, винні в недотриманні розумних строків, можуть бути притягнуті до відповідальності, встановленої законом.
Слідчий суддя вправі припинити тільки таку бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК). Цей перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Протилежне суперечило би принципу диспозитивності, згідно з яким слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які віднесені до його повноважень цим Кодексом (ч. 3 ст. 26 КПК). Слідчий суддя, суд не вправі перебирати на себе функції інших учасників кримінального провадження, зокрема функцію процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється прокурором.
Згідно ч.1 ст.220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.
Керуючись ст.ст.2, 3, 9, 28, 114, 220, 308, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
У задоволенні заяви ОСОБА_6 про встановлення процесуальних строків відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1