Справа № 350/1385/16-к
У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою
10 листопада 2016 року смт.Рожнятів
Суд перевірив надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та, дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку учасників процесу:
клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК.
ОСОБА_5 неодружений, без постійного місця роботи, судимий 16.11.2011 за ч.1 ст.122, ч.3 ст.185, ч.2 ст.194 КК України на підставі ст.70 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки 2 місяці, 07.04.2014 за ст. 395, ч.2 ст.289 КК України на підставі статей 70, 71 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 2 роки 6 місяців, 28.09.2015 за ч.3 ст.185 КК України на підставі ст.70 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки 1 місяць, від відбування якого звільнений 27.07.2016 на підставі ст.81 КК України на невідбутий термін 5 місяців 5 днів.
Злочин, у вчиненні якого він підозрюється, ОСОБА_5 вчинив під час невідбутого строку покарання за попереднім вироком.
Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Злочин, передбачений ч.2 ст.185 КК України, в учиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , відповідно до ч.3 ст.12 КК України є злочином середньої тяжкості, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі до п`яти років.
Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, про що свідчить його поведінка одразу після вчинення інкримінованого йому злочину, та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Так, підозрюваний, усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення злочинів, пов`язане з позбавленням волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а відсутність законних матеріальних джерел для забезпечення життєдіяльності спонукатиме підозрюваного до вчинення злочинів проти власності.
На даний час запобігти цим ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу не можливо.
Підозрюваний не заперечив проти задоволення клопотання.
Згідно зі змістом ст.ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Ч.2 ст.183 КПК України зазначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як : до раніше несудимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
При постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченими обов`язків, передбачених цим Кодексом. (ч.3 ст.183 КПК України).
Розмір застави, у відповідності до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину - від 20 до 80 розмірів мінімальної заробітної плати.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4, 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Під час досудового слідства встановлено, що знайшло підтвердження у судовому засіданні, наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме : можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду та знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Враховуючи тяжкість скоєного злочину та те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України у розмірі 22 розмірів мінімальної заробітної плати, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених ч.3 або 4 ст.183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч.3 ст.183 та ч.5 ст.194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:
1) прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурора або суду із визначеною періодичністю;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;
4) утримуватись від спілкування з потерпілими, свідками.
Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Виходячи з викладеного, на підставі ст. ст.29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, керуючись ст. ст. 176-178, 182, 184, 193, 194, 196, 198 КПК України, суд -
1. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
2. Зобов`язання, зазначені у пункті 2, застосовуються до підозрюваного на строк 60 днів з дати винесення цієї ухвали до 13.30 год. 09.01.2017 року. Продовження цього строку можливе у порядку, передбаченому ст.199 КПК України.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
4. У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки :
- до слідчого СВ Рожнятівського відділення поліції Калуського відділу поліції ГУ НП в Івано-Франківській області, у провадженні якого перебуває та перебуватиме кримінальне провадження за його підозрою, та процесуального керівника (прокурора) у дан ому кримінальному провадженні до прийняття рішення, передбаченого статтею 283 Кримінального процесуального кодексу України,
- до суду з часу прийняття процесуальним керівником одного з рішень, передбачених пунктами 2 і 3 статті 283 Кримінального процесуального кодексу України, і до набрання чинності вироком суду або рішенням, передбаченим частинами 2 і 7 статті 284 Кримінального процесуального кодексу України,
за їх першою вимогою;
2) не відлучатися за межі місця проживання цілодобово без дозволу слідчого, прокурора або суду у вказані вище терміни відповідно;
3) повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання у вказані вище терміни відповідно.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Рожнятівського районного суду коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Рожнятівського районного суду.
У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
5. Ухвала слідчого - судді підлягає до негайного виконання після її проголошення.
6. Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1