У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 вересня 2016 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,
провівши в приміщенні суду відкрите підготовче судове засідання за обвинувальним актом стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Києві, проживає: АДРЕСА_1 , яка обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. ч. 2 та 3 ст. 212 КК України, -

сторони провадження: прокурор ОСОБА_4 , обвинувачена ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_6 , інші учасники провадження треті особи, щодо майна яких вирішується питання про арешт: ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , їх представник ОСОБА_9 ,

В С Т А Н О В И В :
Вказаний обвинувальний акт стосовно ОСОБА_10 на підставі ухвали Апеляційного суду міста Києві від 29 серпня 2016 року надійшов за підсудністю до Святошинського районного суду м. Києва 08 вересня 2016 року (до головуючого судді 14 вересня 2016 року).

Прокурор просить призначити судовий розгляд на підставі даного обвинувального акту, вважаючи, що по справі дотримані вимоги, передбачені ст. ст. 32, 291 КПК України.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченої та її захисника, а також представника третіх осіб, щодо майна яких вирішується питання про арешт, які не заперечували проти призначення судового провадження за вказаним обвинувальним актом, вивчивши долучені до обвинувального акту додатки, вважаю, що даний обвинувальний акт підлягає призначенню до судового розгляду з таких підстав.

Вказане кримінальне провадження, враховуючи ухвалу Апеляційного суду міста Києві від 29 серпня 2016 року, за підсудністю підлягає розгляду Святошинським районним судом м. Києва. Підстав для закриття чи зупинення провадження у справі немає.

Обвинувальний акт та додатки до нього складені у відповідності до вимог КПК України, при затвердженні прокурором обвинувального акту дотримані вимоги закону.

Під час вирішення питання про подальшу долю заходів забезпечення в межах даного провадження, зокрема арешту майна обвинуваченої ОСОБА_10 , представник третіх осіб, щодо майна яких вирішується питання про арешт, діючи в інтересах останніх, кожного окремо, подав два письмових клопотання до суду про скасування арешту майна обвинуваченої ОСОБА_10 , накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києві від 30 червня 2016 року з метою виконання вироку в частині можливої конфіскації, а саме: - простих акцій ПАТ «БАНК «ПОРТАЛ» у кількості 2 480 шт., загальною номінальною вартістю 2 480 000 грн, які належать ОСОБА_11 ; - простих акцій ПАТ «БАНК «ПОРТАЛ» у кількості 122 520 шт., загальною номінальною вартістю 122 520 000 грн, які належать ОСОБА_12 .

В обґрунтування своїх клопотань в судовому засіданні представник ОСОБА_13 та ОСОБА_14 посилається на те, що добросовісним набувачем описаного та арештованого на підставі вказаної ухвали слідчого судді від 30 червня 2016 року мана у вказаних вище частинах є ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , а тому таке майно не може бути предметом забезпечення претензій держави в рамках даного кримінального провадження до ОСОБА_10 .

Треті особи ОСОБА_15 та ОСОБА_16 у судове засідання не прибули, хоча про час і місце розгляду справи були належним чином повідомлені через представника.

Прокурор заперечував проти задоволення вказаних клопотань представника ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , оскільки вважає, що арешт накладено ухвалою суду від 30 червня 2016 року на майно, яке належить ОСОБА_17 .

Обвинувачена та її захисник підтримали вказане клопотання про зняття арешту, надавши додатково в його обгрунтування виписку про операції з цінними паперами за періоод з 01 січня 2013 року по 04 квітня 2016 року депонента ОСОБА_10 .

Заслухавши думку учасників судового засідання, вивчивши матеріали кримінальної справи в частині, що стосується заявлених клопотань про скасування арешту, проаналізувавши доводи самих клопотань та вивчивши додані до них документи, суд підстав для їх задоволення на даному етапі судового провадження не знаходить, виходячи з такого.

Згідно із ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, зокрема, для забезпечення можливої конфіскації майна. Арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання на майно підозрюваного, обвинуваченого за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених КК України, може призначити покарання у виді конфіскації майна.
Згідно з правилами ст. 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час судового провадження розглядається судом і має бути задоволено, якщо ці особи доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. При цьому, згідно із ст. 386 ЦК України держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Згідно з ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києві від 30 червня 2016 року в межах даного кримінального провадження з метою виконання вироку в частині можливої конфіскації на підставі ст. 170 КПК України було накладено арешт на прості іменні акції у кількості 125 000 шт., загальною номінальною вартістю 125 000 000 грн, які формують Статутний капітал ПАТ «БАНК «ПОРТАЛ», власником яких згідно з рішенням про заснування ПАТ «БАНК «ПОРТАЛ» № 1 від 07 червня 2013 року як єдиний його засновник є ОСОБА_5 .

Слідчим суддею під час вирішення питання про накладення арешту було взято до уваги, і на це є посилання в його ухвалі, чинні на момент прийняття судового рішення положення Статуту ПАТ «БАНК «ПОРТАЛ», у тому числі, щодо формування Статутного капіталу шляхом поділення на прості іменні (за категорію і типом), бездокументарні (за формою існування випуску) акції кількістю 125 000 шт, номінальною вартістю 1 000 грн кожна, рішення засновника ПАТ «БАНК «ПОРТАЛ», а також задокументовані дані про внесення з боку ОСОБА_10 коштів в сумі 125 000 000 грн до Статутного капіталу ПАТ «БАНК «ПОРТАЛ» з метою заснувати останнє.

Вказана ухвала слідчого судді набрала законної сили 06 липня 2016 року.

Згідно з правилами ч. 4 ст. 153, ч. 1 ст. 156 ЦК України акціонерне товариство може бути створене однією особою чи може складатися з однієї особи у разі придбання одним акціонером усіх акцій товариства, відомості про це підлягають реєстрації і опублікуванню для загального відома. Акціонерне товариство має право за рішенням загальних зборів акціонерів збільшити статутний капітал шляхом збільшення номінальної вартості акцій або додаткового випуску акцій.
Згідно з виписками депозитарних установ про стан рахунку в цінних паперах, на які посилається представник третіх осіб, дійсно: а) станом на 29 липня 2016 року прості акції емітента ПАТ «БАНК «ПОРТАЛ» у кількості 2 480 шт., загальною номінальною вартістю 2 480 000 грн, які перебувають на депозитарному рахунку в ТОВ «ІДЦ «Глобал», належать ОСОБА_11 ; б) станом на 04 серпня 2016 року прості акції емітента ПАТ «БАНК «ПОРТАЛ» у кількості 122 520 шт., загальною номінальною вартістю 122 520 000 грн, які перебувають на депозитарному рахунку в ТОВ «КОМЕКС-ФІНАНС», належать ОСОБА_12 .

Згідно з випискою депозитарної установи про стан рахунку в цінних паперах депонента ОСОБА_10 дійсно відбулося відчуження акцій в кількості 125 000 шт.

Разом з тим, відповідно до правил ст. ст. 7 (ч. 1), 24 (ч. 1), 64 (ч. 1) Закону України «Про акціонерні товариства» акціонери публічного акціонерного товариства можуть відчужувати належні їм акції, але правочини щодо акцій вчиняються в письмовій формі. При цьому, особа (особи, що діють спільно), яка має намір придбати акції, що з урахуванням кількості акцій, які належать їй та її афілійованим особам, за наслідками такого придбання становитимуть 10 і більше відсотків простих акцій товариства (далі значний пакет акцій), зобов`язана не пізніше ніж за 30 днів до дати придбання відповідного пакета акцій подати товариству письмове повідомлення про свій намір та оприлюднити його. Оприлюднення повідомлення здійснюється шляхом надання його НКЦП, кожній біржі, на якій товариство пройшло процедуру лістингу, та опублікування в офіційному друкованому органі. У повідомленні зазначаються кількість, тип та/або клас акцій товариства, що належать особі та кожній з її афілійованих осіб, а також кількість простих акцій товариства, які ця особа має намір придбати. Згідно ст. 78 вказаного Закону публічне акціонерне товариство зобов`язане мати власний веб-сайт, на якому в порядку та строки, встановлені НКЦП, розміщується інформація, що підлягає оприлюдненню відповідно до законодавства.
Статті 202, 334 ЦК України визначають, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом.
Враховуючи викладене, за відсутності належних і достовірних доказів про час добросовісного набуття третіми особами ( ОСОБА_18 та ОСОБА_16 ) права власності на вказані прості іменні акції, емітентом яких є ПАТ «БАНК «ПОРТАЛ», а власником була ОСОБА_5 , а такими можуть бути правочини в письмовій формі, оприлюднене повідомлення про намір особи придбати акції, якщо їх пакет є значним, публічна інформація емітента цінних паперів тощо, відсутні правові підстави для безсумнівного задоволення заявленого клопотання про зняття арешту. При цьому критерій сумнівності буде залишатися домінуючим поки існуватиме ризик внаслідок зняття такого арешту порушити законні права та інтереси інших осіб, в тому числі й держави, а з іншого боку не буде встановлено, що захід забезпечення у виді арешту цінних паперів порушує абсолютні права саме третіх осіб як їх власників.

Що ж стосується виписок депозитарних установ про стан рахунку в цінних паперах, то вони не можуть бути прийняті судом до уваги як вирішальні.

Отже, ініціатор зняття арешту на даний час не довів, що в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення відпала потреба або арешт було накладено необґрунтовано, а тому його клопотання з цього приводу задоволенню не підлягають, що не позбавляє права третіх осіб повторно звернутися до суду з мотивованим таким клопотанням.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 170, 174, 314-316, 369-372 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту стосовно ОСОБА_3 , яка обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. ч. 2 та 3 ст. 212 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва з обов`язковою участю прокурора та захисника на 19 жовтня 2016 року о 14 годині 00 хвилин.

Справу розглядати судом одноособово.

Викликати в судове засідання прокурора, обвинуваченого, повідомити третіх осіб та їх представника, явку яких в судове засідання визнати необов`язковою.

Клопотання представника третіх осіб ОСОБА_19 та ОСОБА_14 - ОСОБА_9 про скасування арешту майна обвинуваченої ОСОБА_10 , накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києві від 30 червня 2016 року з метою виконання вироку в частині можливої конфіскації, а саме, простих акцій ПАТ «БАНК «ПОРТАЛ» у кількості 2 480 шт., загальною номінальною вартістю 2 480 000 грн, та простих акцій ПАТ «БАНК «ПОРТАЛ» у кількості 122 520 шт., загальною номінальною вартістю 122 520 000 грн - залишити без задоволення.

Заходи забезпечення вважати продовженими.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

СУДДЯ ОСОБА_20