печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 вересня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві клопотання директора ТОВ «-Трейд Агро-» ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :
Директор ТОВ «-Трейд Агро-» ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт з грошових коштів.

В обґрунтування вимог клопотання заявник зазначає, що арешт накладено необґрунтовано та в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Представник заявника ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав вимоги клопотання, просив задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив.

Заслухавши думку представника заявника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Під час розгляду клопотання встановлено, що слідчим відділом ГУ СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000035, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.03.2016 р. за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України та за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 205 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16 травня 2016 року було задоволено клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 та накладено арешт на грошові кошти ТОВ «-Трейд Агро-» ().

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, виходячи з наведених положень ст. 174 КПК України, питання про скасування арешту розглядається слідчим суддею за відповідним зверненням осіб, визначених частиною першої цієї статті.

При судовому розгляді клопотання слідчий суддя повинен перевірити відповідність змісту клопотання вимогам закону, з`ясувати питання наявності правових підстав для накладення арешту та доцільності його накладення в межах даного кримінального провадження (ст. ст. 171, 173 КПК України).

Так, відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

В судовому засіданні встановлено, що ТОВ «-Трейд Агро-» або його посадові особи не мають відношення до вказаного кримінального провадження, в межах якого був накладений арешт, оскільки жодній з посадових осіб не повідомлено про підозру.

Крім того, в судовому засіданні не встановлено та слідчим не доведено, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «-Трейд Агро-», були одержані злочинним шляхом, внаслідок вчинення кримінального правопорушення та є доходами від нього. Також встановлено, що ТОВ «-Трейд Агро-» є працюючим підприємством та платником податків.

Так, згідно ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого повинно бути зазначено (підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно із ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно із ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

На слідчого, який подає клопотання про арешт майна покладено обов`язок доведення необхідності такого арешту, чого слідчим зроблено не було.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Громадяни для задоволення своїх потреб можуть користуватися об`єктами права державної та комунальної власності відповідно до закону. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.

Враховуючи вищевикладені обставини та те, що на даний час відпала потреба в подальшому арешті, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання та скасувати арешт грошових коштів, які знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 відкритому ТОВ «-Трейд Агро-» () у ПАT «ПУМБ» (МФО 334851).

За таких обставин, керуючись ст.ст. 174, 284, 303, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання директора ТОВ «-Трейд Агро-» ОСОБА_4 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт майна, що був накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16 травня 2016 року, № 757/22037/16-к, а саме з грошових коштів, які містяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 відкритому ТОВ «-Трейд Агро-» () у ПАT «ПУМБ» (МФО 334851).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1