ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
провадження № 1-кс/760/8080/16
14 червня 2016 року м. Київ
Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
за участю слідчого ОСОБА_4 ,
за участю підозрюваного ОСОБА_5
ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України,
уродженця Харківської обл. Петровського р-ну, смт. Балаховка,
зареєстрованого за адресою:
без постійного місця проживання в м. Києві,
не працюючого, раніше судимий.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначене клопотання було передане судді 14.06.2016.
Досудовим слідством встановлено, що 13.06.2016 приблизно о 11:00 за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна, 1, ОСОБА_5 шляхом застосування насильства, що не загрожувало життю та здоров`ю потерпілого, відкрито викрав мобільний телефон марки "Lenovo" ІМЕІ 1: НОМЕР_1 ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , вартістю 3 280 грн.
13.06.2016 року приблизно о 11:00 хв., ОСОБА_6 , діючи умисно, переслідуючи корисливу мету, направлену на відкрите викрадення чужого майна, перебуваючи поруч з касами Центрального вокзалу станції Київ-Пасажирський, побачив потерпілого ОСОБА_7 , який в той час купляв квитки зі знайомим ОСОБА_8 .
В подальшому ОСОБА_6 підійшов до останніх та запропонував свої послуги, а саме показати дорогу до лазні, щоб помитися, на що останні погодилися і попрямували за ним до Південного вокзалу станції Київ-Пасажирський.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_6 09.06.2016 року приблизно о 11:20 годині, вийшовши з Південного вокзалу станції Київ-Пасажирський на відстані приблизно 50 метрів від входу у вокзал, що за адресою: м. Київ, вул. Кірпи, 4, шляхом застосування насильства яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, відкрито викрав чуже майно, що належить ОСОБА_7 , а саме: мобільний телефон марки "Lenovo" ІМЕІ 1: НОМЕР_1 ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , в середені якого знаходилась сім-картка «МТС» НОМЕР_3 , чим спричинив матеріальну шкоду потерпілому на загальну суму 3 280 грн.
Таким чином, ОСОБА_6 своїми умисними діями, які виразилися у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинив кримінальне правопорушення передбачене частиною другою статтею 186 КК.
У вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення передбаченого підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець Харківської обл., Петровського р-ну, смт. Балаховка, не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання в м. Києві, громадянин України, раніше судимий.
14.06.2016 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статтею 186 КК.
Вина ОСОБА_6 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженню доказами: протоколом прийняття заяви від ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення від 13.06.2016; протоколом огляду місця події від 13.06.2016; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 13.06.2016; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 13.06.2016; рапортом О/у СКП ВП на ст. Київ-Пасажирський ОСОБА_9 ; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Таким чином, у досудового слідства є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 вчинив тяжкий злочин, який відповідно до частини другої статтею 186 КК карається позбавленням волі на строк від чотирьох до шести років.
Слідчий зазначив, що на виконання вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених пунктом 1 та пунктом 5 частини першої статті 177 КПК, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_6 не працює, не навчається, не має джерела доходу, раніше судимий за умисний корисливий злочин, може в подальшому незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчиняючи на них тиск та схиляючи до надання ними показів на його користь, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
У судовому засіданні слідчий та прокурор подане клопотання підтримали та просили його задовольнити у повному обсязі.
Підозрюваний у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував.
Відповідно до частини першої статті 107 КПК рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування, в тому числі під час розгляду питань слідчим суддею, приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим.
Сторони кримінального провадження клопотання про застосування технічних засобів фіксування не заявляли, а тому слідчий суддя прийняв рішення не здійснювати фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів фіксування.
Розглянувши обґрунтування клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити з таких підстав.
За правилами статті 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до пункту 5 частини першої статті 176 КПК тримання під вартою є запобіжним заходом.
Згідно з частиною першою статті 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Частина друга статті 177 КПК регламентує, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до частини першої статті 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
У судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.
Атаєв ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України, уродженець Харківської обл., Петровського р-ну, смт. Балаховка, не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання в м. Києві, раніше судимий.
Таким чином, слідчий суддя відповідно до вимог статті 178 КПК, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінив вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; наявність повідомлення Атаєву ОСОБА_10 про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_5 , а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Отже, враховуючи мету і підстави клопотання про застосування забіжного заходу у вигляді тримання під варту, дослідивши матеріали справи та оцінивши в сукупності обставини, які встановленні у судовому засіданні, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки прокурор та слідчий у судовому засіданні довели наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК.
Слідчий суддя констатує, що менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку в рамках даного кримінального провадження.
Також слідчий суддя вважає такими, що заслуговують на увагу доводи слідчого щодо необхідності обрання найсуворішої міри запобіжного заходи задля недопущення можливого впливу на потерпілих, оскільки обставини ймовірного кримінального правопорушення, викладені самими потерпілими в ході їх допиту свідчать про зухвалість поведінки підозрюваного.
Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованого злочину і правильності кваліфікації його дій слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.
Відповідно до частини четвертої статті 183 КПК підстави для обрання альтернативного запобіжного заходу у виді застави відсутні.
Керуючись статтями 131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 205, 309 КПК, слідчий суддя,-
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі - строком до 11 серпня 2016 року до14 години 00 хвилин.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 закінчується о 14 годині 00 хвилин 11 серпня 2016 року.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1