Центральний районний суд м. Миколаєва
н/п 1-кс/490/3361/2016 У Х В А Л А
16.07.2016р. слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Миколаївської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про арешт майна
В С Т А Н О В И В :
14.07.2016р. на підставі ухвали слідчого судді в офісному приміщенні АДРЕСА_1 був проведений обшук в ході якого були вилучені:
-в самому приміщенні: 18 блокнотів, 9 зошитів та 488 аркушів паперу з чорновими записами; 9 зошитів, 10 пачок цигарок без марок акцизного збору, 3 ноутбуки марки "Асус", ноутбук марки "Паккард", 2 системних блоки, 26 мобільних телефонів марки "Самсунг", 2 флешнакопичувача, мобільний телефон марки "Нокіа", марки "Флай", марки "Леново", 7 карток мобільного оператора "Лайф", 5 карток "МТС", 1 картка "Водофон".
15.07.2016р. слідчий звернулася з клопотанням про накладення арешту на вказане майно як на майно що зберегло на собі вчинення злочину та як на майно, що здобуто внаслідок вчинення злочину з посиланням на ст. 167 КПК України.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та пояснив, що чорнові записи стосуються збуту тютюнових виробів без марок акцизного збору. Також в мобільних телефонах та комп`ютерної техніці в пам`яті міститься інформація щодо клієнтів, які придбали тютюнову продукцію без марок акцизного збору, вказана інформація буде використана для доведення провини.
Щодо грошових коштів то пояснив, що вважає вказані грошові кошти майном, що було здобуто внаслідок вчинення злочину, т.т. прибутком від протиправної діяльності.
Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, вважаю необхідним клопотання задовольнити частково виходячи з наступного.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що дійсно на даний час є сукупність розумних підозр щодо того, що в офісному приміщенні АДРЕСА_1 здійснювався продаж тютюнових виробів без марок акцизного збору. Є достатні підстави вважати що блокноти, зошити, комп`ютерна техніка, мобільні телефони зберегли на собі сліди вчинення злочину та можуть бути використані в якості речових доказів, в зв`язку з чим на них має бути накладений арешт.
Щодо клопотання прокурора про накладення арешту на грошові кошти то слід виходити з наступного.
Відповідно до ст. 170 ч.1 КПК України в редакції від 18.02.2016р. арешт може бути накладений на майно щодо якого існує сукупність підстав або розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальної конфіскації, конфіскації юридичної особи для забезпечення позову, конфіскації майна.
Відповідно до ст. 170 ч.2 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1/ збереження речового доказу; 2/ спеціальної конфіскації; 3/ конфіскація майна як покарання; 4/ відшкодування шкоди за цивільним позовом у кримінальному провадженні, стягнення з юридичної особи неправомірної вигоди.
Відповідно до ст. 170 ч. 10 КПК України не може бути арештовано майно що перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Аналіз вказаних норм свідчить про те що в останній редакції норм КПК України, що регламентують питання арешту майна, арешт майна може бути накладений щодо будь-якого майна, навіть майна осіб не причетних до вчинення злочину, якщо вказане майно містить ознаки речового доказу, може бути використане стороною обвинувачення в процесі доказування. Якщо майно не містить ознак речового доказу, то таке майно може бути арештовано виключно в тому разі, якщо воно належить певній особі та вказана особа має певний процесуальний статус /підозрюваний, обвинувачений, юридична особа - суб`єкт спеціальної конфіскації/.
З матеріалів кримінального провадження вбачається що про підозру кримінальному провадженні не повідомлено, грошові кошти не відповідають критеріям визначеним в ст. 98 КПК України, оскільки не зберегли на собі сліди вчинення злочину, не є предметом що був об`єктом протиправних дій.
За такого в задоволенні клопотання прокурора в цієї частині необхідно відмовити.
Керуючись ст. 173, 309 КПК України
У Х В А Л И В:
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Миколаївської області протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1