Справа №295/9991/14-к

УХВАЛА
Іменем України
23.06.2014 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження:

слідчого ОСОБА_3 , прокурора прокуратури м. Житомира ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування заявленого клопотання зазначає, що 24.03.2014 приблизно о

21 годині 00 хвилині між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , які перебували в стані алкогольного сп`яніння, в дворі будинку АДРЕСА_1 на ґрунті раптово виникнувших неприязних відносин у ОСОБА_5 виник умисел на спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки, 24.03.2014 приблизно о 21 годині 00 хвилин перебуваючи в дворі будинку АДРЕСА_1 невстановленим слідством колюче-ріжучим предметом умисно наніс ОСОБА_7 один удар в область грудної клітини зліва, чим спричинив ОСОБА_7 тяжкі тілесні ушкодження, а саме згідно висновку експерта № 329 від 22.04.2014 року у вигляді: рани передньої поверхні грудної клітки зліва, крововиливу в м`які тканини грудної клітки, крововиливу в середостіння, насічка на передньо-внутрішній поверхні нижньої долі лівої легені, наскрізне ушкодження серцевої сорочки, ушкодження стінок правого шлуночка, наскрізне ушкодження діафрагми та тканини лівої долі печінки. Дане тілесне ушкодження утворилося від дії колюче-ріжучого предмету і має ознаки тяжкого тілесного ушкодження по критерію небезпеки для життя, є смертельним, і знаходиться в прямому причинному зв`язку з настанням смерті.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 підозрюється в умисному заподіянні тяжких тілесних ушкоджень, що спричинило смерть, тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

У клопотанні слідчий зазначив докази, які свідчать про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення даного кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, слідчий просить обрати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, мотивуючи це тим, що ОСОБА_5 може переховуватися від слідства, незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зазначені обставини, зазначає слідчий, свідчать про наявність ризику, передбаченого п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. При цьому зазначає, що у ході розслідування не виявлено обставин, які б зумовлювали обрання підозрюваному більш м`якого заходу процесуального впливу.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали заявлене клопотання. Крім того, прокурор зазначив, що підозрюваний в минулому тричі судимий, а останнім вироком засуджений до громадських робіт, від яких ухиляється, про що порушене кримінальне провадження.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні не визнав свою вину, повідомив, що готовий виконувати всі покладені на нього обов`язки, що від слідства не має наміру переховуватися та заперечив можливість впливати на свідків, у зв`язку із чим просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.

Захисник підозрюваного проти задоволення клопотання заперечив, посилаючись на те, що прокурором в обґрунтування заявленого клопотання не доведена об`єктивна наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, від слідства підозрюваний не має наміру ухилятися, не має наміру перешкоджати кримінальному провадженню та впливати на свідків. У зв`язку із викладеним, просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку слідчого, прокурора, підозрюваного, захисника підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; запобігання спробам незаконно впливати на потерпілого, свідка у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення. (п.п. 1, 3, 4, 5).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо буде доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Під час розгляду клопотання, з урахуванням досліджених матеріалів кримінального провадження, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 даного кримінального правопорушення.

Слідчим та прокурором доведена наявність об`єктивних та обґрунтованих підстав (ризиків), які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може протягом дії досудового слідства під час перебування на свободі переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також наведені обставини, які свідчать про неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності із ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ч. 1 ст. 94 КПК України слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Проаналізувавши у сукупності матеріали та пояснення сторін кримінального провадження, враховуючи, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, що принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини та що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає, що для особи підозрюваного застосування саме такого запобіжного заходу є найбільш адекватним та доцільним на даному етапі досудового слідства.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 392, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали слідчого судді від 23 червня 2014 року про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 не може перевищувати шістдесяти днів, який обчислювати з моменту оголошення підозри, тобто з 20.06.2014 р.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1