У Х В А Л А
21.09.2015 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , в ході підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчинені злочину, передбаченого ст. 259 ч.1 КК України,

В С Т А Н О В И В :
22.07.2015 до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ст. 259 ч.1 КК України.

23.07.2015 р. вказане кримінальне провадження передане для розгляду судді ОСОБА_1 . Підготовчі судові засідання неодноразово відкладалися із поважної причини.

У ході проведення підготовчого судового засідання прокурор вважав можливим призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні. Кримінальне провадження підсудне Білоцерківському міськрайонному суду Київської області. Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою. Об`єднати вказане кримінальне провадження із кримінальним провадженням, яке є на розгляді іншого судді Білоцерківського міськрайонного суду.

Обвинувачений вважає обвинувальний акт має бути повернутий прокурору. Не згідний із об`єднанням цього кримінального провадження із кримінальним провадженням, яке є у іншого судді Білоцерківського міськрайонного суду. Вважає, що обирати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою законних підстав не має, оскільки термін запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчився 21 квітня 2015 р.

Захисник не заперечує проти об`єднання справ, призначення судового розгляду кримінального провадження, заперечує проти обрання запобіжного заходу відносно обвинуваченого у виді тримання під вартою

Заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 314 ч.1, 3 п. 3, ст. 315 ч.1 КПК України після отримання обвинувального акта … суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження. У підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу. Якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

Відповідно до ст. 334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу.

У статті 291 ч.2 КПК України вказано, що обвинувальний акт має містити такі відомості: 5) - виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими,

- правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) Закону України про кримінальну відповідальність та

- формулювання обвинувачення.

Судом встановлено, що наведена у обвинувальному акті правова кваліфікація злочину не відповідає фактичним обставинам злочину, формулюванню обвинувачення, які містяться у зазначеному обвинувальному акті.

Так у обвинувальному акті зазначена правова кваліфікація, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчинені злочину, передбаченого ч.1 ст. 259 КК України, тобто у завідомо неправдивому повідомлені про підготовку вибухів, які загрожують загибеллю людей чи іншими тяжкими наслідками.

В той же час у викладі фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, формулювання обвинувачення зазначено:

«Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що 20.01.2015 р. близько 23 години 09 хвилин ОСОБА_4 , знаходячись за місцем свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки, бажаючи дезорганізувати діяльність підприємств, установ та організацій, викликати паніку, шляхом поширення завідомо неправдивої інформації про підготовку вибухів, повідомив по телефону до Державної пожежно-рятувальної частини № 3 ДСНС України в Київській області про підготовку вибуху в супермаркеті «Край», який знаходиться в приміщенні ТРЦ «Гермес» по вул. Ярослава Мудрого, 40 в м. Біла Церква. Київської області.

Після цього, 20.01.2015 р. о 23 годині 20 хвилин ОСОБА_4 продовжуючи реалізацію свого злочинного наміру, спрямованого на поширення неправдивих чуток, з метою дезорганізації діяльності підприємств, установ та організацій, шляхом поширення завідомо неправдивої інформації про підготовку вибуху, повідомив до Державної пожежно-рятувальної частини № 3 ДСНС України в Київській області про підготовку вибуху у ПрАТ «Білоцерківській ТЕЦ, що по вул. Петра Запорожця, 361 в м. Біла Церква».

Окрім цього встановлено, що в ході досудового розслідування у зв`язку із наявністю відомостей, які викликають сумнів щодо осудності чи обмеженої осудності ОСОБА_4 у вчинені вказаного злочину, було призначено стаціонарну судово-психіатричну експертизу, з метою визначення психічного стану ОСОБА_4 . Однак вказану експертизу не проведено і обвинувальний акт направлено до суду без наявності висновку експертів щодо осудності чи обмеженої осудності ОСОБА_4 відносно скоєного, що свідчить про передчасність складення вказаного обвинувального акта, направлення його до суду.

Суд зазначає, що раніше обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчинені злочину, передбаченого ст. 259 ч.1 КК України ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.05.2015 р. був повернутий прокурору через його невідповідність вимогам ст. 291 КПК України, а саме невідповідність правової кваліфікації злочину, фактичним обставинам, формулюванню обвинувачення, не проведення у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 стаціонарної судово-психіатричної експертизи, яка була призначена.

Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Київської області від 25.06.2015 р. апеляційна скарга прокурора залишена без задоволення, а ухвала Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.05.2015 р. без змін.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 337 ч.1 КПК України судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, крім випадків, передбачених цією статтею.

Суд також зазначає, що згідно із ст. 338 ч.1 КПК України прокурор має право змінити обвинувачення, якщо під час судового розгляду встановлені нові фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа.

Суд зазначає, що невідповідність у обвинувальному акті правової кваліфікації злочину, фактичним обставинам злочину, формулюванню обвинувачення, є очевидною, не потребує встановленню під час судового розгляду та не є новими фактичними обставинами.

До обвинувального акта відносно ОСОБА_4 , який складений слідчим 21 липня 2015 р. та затверджений прокурором прокуратури м. Біла Церква ОСОБА_3 21 липня 2015 р., додано реєстр матеріалів досудового розслідування у Розділі II. Прийняті у ході досудового розслідування процесуальні рішення у п. 13 вказано: Постанова про відновлення матеріалів кримінального провадження 21.07.2015 р. Прокурор прокуратури м. Біла Церква ОСОБА_3 .

Вищевказане свідчить, що після відновлення досудового розслідування у кримінальному провадженні 21 липня 2015 р., у цей же день: 21 липня 2015 р. - слідчим був складений обвинувальний акт, прокурором він був затверджений, та направлений до суду.

Суд зазначає, що згідно ст. 279 КПК України у випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язані виконати дії, передбачені статтею 278 КПК України.

Судом встановлено, що після повернення обвинувального акту прокурору, ОСОБА_4 , слідчим, прокурором не були вчинені дії, передбачені ст.ст. 279, 278 КПК України.

Суд зазначає, що КПК України не передбачена на стадії досудового розслідування зміна повідомлення про підозру особі шляхом складання нового обвинувального акта.

Відповідно до ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа …; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення у вчинені якого підозрюється особа, у т.ч. зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру.

Пунктом 13 ч.1 ст. 3 КПК України передбачено: обвинувачення твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку встановленому цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.

У статті 42 ч. 1,2 КПК України зазначено, що підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру … Обвинувачений (підсудний) є особа, обвинувальний акт щодо якої переданий до суду в порядку, передбаченому ст. 291 цього Кодексу.

Суд вважає, призначення судового засідання у кримінальному провадженні, у якому у підготовчому судовому засіданні встановлено, що обвинувальний акт не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, проведення судового засідання у кримінальному провадженні лише заради зміни прокурором обвинувачення, шляхом складення прокурором нового обвинувального акта, у зв`язку із тим, що обвинувальний акт, який надісланий до суду не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, є неприпустимим, оскільки вказане не відповідає завданням кримінального провадження ст. 2 КПК України, загальним засадам кримінального провадження ст.ст. 7,8,9,10 КПК України, є обставиною, яка, на думку суду, може викликати у учасників судового провадження сумнів у неупередженості судді ст. 75 ч.1 п.4 КПК України.

Відповідно до ст.ст. 412,438 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. Підставами для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є: 1) істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. При вирішенні питання про наявність зазначених у частині першій цієї статті підстав суд касаційної інстанції має керуватися статтями 412-414 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 20 КПК України обвинувачений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу обвинувачення…

Суд зазначає, що не проведення в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні судово-психіатричної експертизи відносно ОСОБА_4 , що також було однією із причин повернення обвинувального акту прокурору ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.05.2015 р., яка залишена в силі ухвалою Апеляційного суду Київської області від 25.06.2015 р., свідчить про ігнорування прокурором ухвал суду першої і апеляційної інстанції у зазначеному кримінальному провадженні.

Суд вважає, коли обвинувачений заперечує проти об`єднання кримінальних проваджень відносно нього, які перебувають хоч і у одному місцевому суді, але у різних суддів у провадженні, таке об`єднання є неприпустимим, не можливе та є таким, що суперечить вимогам ст. 334 КПК України, оскільки кримінальні провадження були передані кожному із суддів згідно ст. 35 КПК України, суддя за новим КПК України, не вправі передавати за своїм рішенням кримінальне провадження, яке йому надійшло, іншому судді, у т.ч. в рамках одного і того ж місцевого суду.

Що стосується клопотання прокурора про обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, то суд вважає воно не підлягає задоволенню, оскільки прокурором не надані суду достатні та переконливі докази існування ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України. У теперішній час обвинувальний акт надійшов до суду, ОСОБА_4 утримується під вартою за іншим кримінальним провадженням, яке перебуває на розгляді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області

Відповідно до ст. 7 ч.1, ст. 9 ч.6 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: 1) верховенство права; 2) законність. У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 9 ч.1 КПК України під час кримінального провадження суд, прокурор, зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу …

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ст. 371 ч.3 КПК України у випадках, передбачених цим Кодексом, ухвала постановляється в нарадчій кімнаті складом суду, який здійснював судовий розгляд.

Враховуючи викладене, на підставі ст. 19 Конституції України, керуючись ст.ст. 2,3,7,9,110,291,314 ч. 3 п. 3 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :
Повернути обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчинені злочину, передбаченого ст. 259 ч.1 КК України, прокурору прокуратури м. Біла Церква ОСОБА_3 через його невідповідність вимогам КПК України.

У задоволенні клопотання прокурора про обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити.

У задоволенні клопотання прокурора про об`єднання зазначеного кримінального провадження із іншим кримінальним провадженням відносно ОСОБА_4 , яке перебуває у іншого судді Білоцерківського міськрайонного суду, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя ОСОБА_1

Білоцерківського міськрайонного суду

Київської області