Справа № 297/2807/14-к
УХВАЛА
18 листопада 2014 року м. Берегово
Слідчий суддя Берегівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , особи, відносно володіння якої розглядається клопотання ОСОБА_4 , його представника за договором адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Берегово винесене у кримінальному провадженні №0000938 від 30.10.2014, розпочатому за фактом заволодіння майном державного підприємства «Радгосп-завод «Мужіївський» шляхом зловживання службовим становищем за ознаками ч.3 ст. 191 КК України, клопотання старшого прокурора Берегівської міжрайонної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно ОСОБА_4 , -

В С Т А Н О В И В :

В ході проведення перевірки дотримання вимог законодавства при відчуженні основних засобів Державного підприємства радгосп-заводу «Мужіївський» що розташований за адресою с.Мужієво вул. Леніна 109, Берегівського району, в період 2014 року, виникли підстави вважати, що голова ліквідаційної комісії Державного підприємства радгосп-заводу «Мужіївський», в період 2014 року, діючи умисно, в інтересах третіх осіб здійснили відчуження державного майна будівлі колишньої контори радгоспу-заводу «Мужіївський» за зниженою ринковою вартістю, в результаті чого державі було заподіяно збитки. Відповідно до протоколу проведення відкритих публічних торгів (аукціону) від 25 квітня 2014 року вищевказана будівля відчужена за 176 648 грн., в той час як відповідно до звіту про оцінку від 20 жовтня 2014 року ринкова вартість об`єкта нерухомості становить 451 879 грн., а тому відчуження нерухомості відбулося по заниженій ціні від ринкової вартості. В подібний спосіб були відчужені інші активи радгосп-заводу, згідно протоколів проведення відкритих публічних торгів (аукціону), що складені протягом лютого-квітня 2014 року.

Однак, за вказаним кримінальним провадженням необхідно провести будівельно-технічну експертизу у межах кримінального провадження з метою визначення реальної ринкової вартості відчуженого об`єкту, підтвердження факту неправомірних дії ліквідатора під час відчуження, нежитлового приміщення у АДРЕСА_1 . Відповідно до витягу, зазначене приміщення перебуває у власності фізичної особи підприємця ОСОБА_4 , ідентифікаційний код № НОМЕР_1 , адреса реєстрації АДРЕСА_2 .

При цьому, виконання вказаних слідчих дій є неможливим без заборони власнику вчиняти дії щодо відчуження об`єкта нерухомості, а також проведення будь-яких будівельних робіт спрямованих на збільшення вартості вбудованих приміщень, покращення окремих його конструктивних частин, тому прокурор просив накласти арешт на вказаний об`єкт нерухомості, заборонивши власнику його відчужувати.

Прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, крім того, надав копію звіту про оцінку майна, який посвідчує те, що майно було продане за занищеною ціною.

Власник майна ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечив проти клопотання, однак повідомив, що відчужувати майно не має бажання. Пояснив, що з часом вартість нерухомого майна знижується. Він це майно придбав на відкритих торгах, на аукціоні, і тоді це майно більше нікому не було потрібне.

Його представник ОСОБА_5 у судовому засіданні також заперечив проти клопотання, пояснивши, що не можна встановити, чи звіт про оцінку майна є дійсним, так як не долучено відповідних документів, що посвідчують кваліфікацію експерта. Прокурором не доведено, чим ОСОБА_4 заважає проведенню експертизи, про що вказується у клопотанні, більше того, власник зобов`язується допустити експертів до майна. Крім того, власник набув майно на відкритих торгах, ніяких порушень не було. Накладення арешту буде порушувати конституційні права його клієнта щодо користування майном, що перебуває на його праві власності.

Заслухавши пояснення учасників розгляду, дослідивши клопотання, а також письмові матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити, виходячи з наступного.

Згідно ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, а заходами забезпечення кримінального провадження в тому числі є арешт майна.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження (ч.2 ст.170 КПК України) накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 цього Кодексу: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Враховуючи наведене, а саме, що прокурор просить накласти арешт на майно особи, яка не є підозрюваною у вчиненні злочину, крім цього, ОСОБА_4 нерухоме майно набув законно, на відкритих торгах, про що не заперечив прокурор. Ці торги на даний момент не оспорюються. Прокурор просив накласти арешт з метою забезпечення можливості проведення органом досудового розслідування слідчих дій за кримінальним провадженням, а саме, для проведення відповідних експертиз, а особа, у володінні якої є майно, не заперечив проти проведення цих експертиз, навпаки, у судовому засіданні він підтвердив, що надасть прокурору та органу досудового слідства усі можливості для проведення цих експертиз.

Таким чином, у клопотанні підстави для арешту майна, визначені ст. 170 КПК України, не вбачаються.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 370-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
У винесеному в кримінальному провадженні №0000938 від 30.10.2014, розпочатому за фактом заволодіння майном державного підприємства «Радгосп-завод «Мужіївський» шляхом зловживання службовим становищем за ознаками ч.3 ст. 191 КК України, клопотанні старшого прокурора Берегівської міжрайонної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно ОСОБА_4 , - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1