ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 755/5802/24
провадження № 1-кп/753/985/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" лютого 2026 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5

законного представника потерпілого ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8

розглянувши у закритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві під час судового засідання у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003479, за обвинуваченням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 152, ч. 6 ст. 152, ч. 1 ст. 301-1 КК України, заяву про самовідвід судді ОСОБА_1

УСТАНОВИВ:

24 лютого 2026 року суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 у судовому засіданні подала заяву про самовідвід у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 152, ч. 6 ст. 152, ч. 1 ст. 301-1 КК України.

1. Короткий зміст заяви.

В обґрунтування заяви суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 зазначила, що відповідно до ч. 4 ст. 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному процесуальним законом.

Згідно положень ч. 3 ст. 35 КПК України після визначення судді або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з ЄСІЕ та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом.

Відповідно до п 2.3.43 Положення про автоматизовану систему документообігу суду повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями застосовуються у випадках, визначених законом, а також з метою заміни одного, декількох суддів, всього складу суду, збільшення складу суду в порядку, визначеному пп 2.3.4, 2.3.21 цього Положення. Відповідно до п. 2.3.44 винятково у разі, коли суддя (судді) у передбачених законом випадках не може продовжувати розгляд справи, невирішені судові справи передаються для повторного автоматизованого розподілу за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи.

Також, відповідно до р. 6.3 Засад використання автоматизованої системи документообігу у Дарницькому районному суді м. Києва винятково, коли головуючий суддя у судовому кримінальному провадженні відсутній у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, і в цей період виникає необхідність вирішення питання про продовження строків дії запобіжних заходів, такі справи передаються на повторний автоматизований розподіл. Також, згідно п. 6.6 судові справи, у яких відповідно до вимог кримінального процесуального, цивільного процесуального законодавства, адміністративного судочинства встановлені скорочені строки їх розгляду, у разі тимчасової непрацездатності суддів, передаються для повторного автоматизованого розподілу, зокрема: кримінальні провадження, у яких закінчується строк дії застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу; у разі неможливості у визначений КПК України строк суддею розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, чи вирішення питання у порядку ст. 331 КПК України, щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, кримінальне провадження, для вирішення зазначених питань, передається на розгляд іншому судді кримінальної спеціалізації, визначеному в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 КПК України, або може бути передано для розгляду до іншого суду в порядку визначеному КПК України.

Таким чином, передача клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою чинним кримінальним процесуальним законом не передбачено.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 13.02.2026 не вказано про безпосередню підставу передачі кримінального провадження, а вказано лише на розпорядження №23.

Оскільки відбувся повторний автоматизований розподіл вказаного кримінального провадження з визначенням головуючого - судді ОСОБА_9 , законні підстави для повернення кримінального провадження первісному складу суду - відсутні, у зв`язку з чим суддя ОСОБА_1 вважає, що існують обставини, які виключають її участь як головуючого судді у даному кримінальному провадженні, а саме, через порушення визначеного процесуальним законом порядку визначення судді для розгляду справи.

2. Позиції учасників провадження

Прокурор у судовому засіданні підтримала заяву, просила її задовольнити. Законний представник потерпілого підтримав позицію прокурора.

Захисник - адвокат ОСОБА_7 , зазначила, що відсутні підстави для самовідводу. Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав позицію захисника.

3. Встановлені судом обставини

У провадженні колегії суддів Дарницького районного суду міста Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003479, за обвинуваченням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 152, ч. 6 ст. 152, ч. 1 ст. 301-1 КК України.

11.02.2026 до суду надійшло клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Оскільки головуюча у кримінальному провадженні - суддя ОСОБА_1 на час звернення прокурора із клопотанням про продовження строку тримання обвинуваченому ОСОБА_8 перебувала на лікарняному, з огляду на те, що строк тримання під вартою останнього закінчувався, і відповідно, за вказаних обставин, колегія суду не могла розглянути питання продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, то вказане клопотання прокурора, з урахуванням загальних засад кримінального провадження, було розглянуте іншим складом колегії суддів Дарницького районного суду м. Києва, який був визначений автоматизованою системою суду на підставі Розпорядження керівника апарату суду № 23 від 11.02.2026.

Згідно Розпорядження Дарницького районного суду м. Києва № 23 від 11 лютого 2026 року, зазначено, що повторний автоматизований розподіл кримінального провадження призначено лише для розгляду клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_8 , після чого передати вказане кримінальне провадження раніше визначеному складу суду.

4. Норми права, які підлягають застосуванню

Відповідно до частини першої статті 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Статтями 75 та 76 КПК України встановлений виключний перелік підстав для відводу слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, а також наведені випадки недопустимості повторної участі судді у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 35 КПК України визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ.

При цьому, відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження.

Зокрема, положеннями ст. 129 Конституції України аналогічно закріплено основні засади судочинства, в тому числі і кримінального, із зазначенням про те, що законом можуть бути визначені також інші засади судочинства.

Таким чином, до загальних засад кримінального провадження слід віднести, зокрема: розумність строків, доступ до правосуддя, а також незмінність складу суду.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

5. Оцінка та мотиви суду

Обрання, скасування або зміна запобіжного заходу в суді під час судового розгляду регламентується положеннями статті 331 КПК України, у порядку передбаченому главою 18 цього Кодексу, з урахуванням особливостей судового розгляду кримінального провадження.

У провадженні колегії суддів Дарницького районного суду міста Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003479, за обвинуваченням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 152, ч. 6 ст. 152, ч. 1 ст. 301-1 КК України.

16 грудня 2025 року обвинуваченому ОСОБА_8 був продовжений строк тримання під вартою, термін якого спливав 13 лютого 2026 року.

До спливу строку тримання обвинуваченого під вартою, у визначений законодавцем термін, прокурор у кримінальному провадженні звернувся до Дарницького районного суду міста Києва із клопотанням про продовження обвинуваченому строків тримання під вартою. Після передачі клопотання прокурора було встановлено, що головуюча у колегії суддів суддя ОСОБА_1 перебуває на лікарняному, що виключає можливість її участі у розгляді клопотання прокурора.

Колегія суддів зауважує, що пунктом 20-5 Перехідних положень КПК України визначено, що тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), було встановлено, що у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Із запровадженням на території України воєнного стану, питання продовження строку тримання під вартою у разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом такого питання у встановленому КПК порядку, стало регулюватися положеннями ч. 6 ст. 615 КПК України.

Зокрема, ч. 6 ст. 615 КПК України було передбачено, що у разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в установленому цим Кодексом порядку обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважається продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці.

Разом з тим, рішенням Конституційного Суду України № 8-р(II)/2024 від 18 липня 2024 року у справі № 3-88/2022(205/22, 114/24) частину шосту статті 615 КПК України визнано такою, що не відповідає Конституції України (є неконституційною).

При цьому суд наголошує, що мотивами, які слугували для прийняття вказаного рішення Конституційним Судом України, стала виключно неприпустимість автоматичного продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та наголошення на необхідності розгляду вказаного питання судом, що завершується ухваленням вмотивованого та належним чином обґрунтованого судового рішення.

Крім того, Конституційний Суд України, за змістом вищевказаного рішення, зобов`язав Верховну Раду України «привести нормативне регулювання, установлене ч. 6 ст. 615 КПК України, що визнана неконституційною, у відповідність із Конституцією України та цим рішенням» (п. 3 резолютивної частини рішення). У зв`язку з цим втрата чинності положень ч. 6 ст. 615 КПК України була відтермінована Конституційним Судом України на три місяці з дня ухвалення вищевказаного рішення.

Попри це, зі спливом тримісячного строку, встановленого Конституційним Судом України, Верховною Радою України нормативне регулювання, установлене ч. 6 ст. 615 КПК України, щодо продовження строку тримання під вартою у разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом такого питання у встановленому КПК порядку, у відповідність до рішення Конституційного Суду України, не приведено.

У зв`язку з цим, на теперішній час склалась ситуація, за якої положення ч. 6 ст. 615 КПК України є такими, що втратили чинність, та відповідно не можуть бути застосованими при продовженні строку тримання під вартою, а Верховною Радою України, всупереч вимогам Конституційного Суду України, не вироблено новий механізм, який врегулював би окреслене вище питання.

При цьому, відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження. При цьому, колегія суддів переконана, що такий перелік не є вичерпним.

Зокрема, положеннями ст. 129 Конституції України аналогічно закріплено основні засади судочинства, в тому числі і кримінального, із зазначенням про те, що законом можуть бути визначені також інші засади судочинства.

Таким чином, до загальних засад кримінального провадження слід віднести, зокрема: розумність строків, доступ до правосуддя, а також незмінність складу суду.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Порядок визначення складу суду встановлений ст. 35 КПК України. При цьому ч. 9 ст. 35 КПК України передбачає, що склад суду у кримінальному провадженні є незмінним, крім випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи (у даному випадку суддя на лікарняному), та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Аналогічно, згідно положень ч. 1 ст. 319 КПК України, судовий розгляд у кримінальному провадженні повинен бути проведений в одному складі суддів.

За загальними правилами судочинства незмінність складу суду при проведені судового розгляду полягає в тому, що справа від початку її розгляду і до закінчення повинна розглядатись за участі лише судді або колегії суддів, визначених ЄСІТС для розгляду конкретного кримінального провадження, натомість тимчасова неможливість розгляду клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою (зокрема у зв`язку з перебуванням члена колегії на лікарняному) не може бути безумовною підставою для вилучення справи з подальшим її перерозподілом, що призведе до порушення розумних строків розгляду справи, а також необхідності кожного разу розпочинати судовий розгляд спочатку, що в свою чергу може призвести до втрати доказів по справі, зокрема неможливості повторного допиту свідків, потерпілих тощо.

Оскільки головуюча у кримінальному провадженні - суддя ОСОБА_1 на час звернення прокурора із клопотанням про продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_8 перебувала на лікарняному, з огляду на те, що строк тримання під вартою ОСОБА_8 закінчувався 13 лютого 2026 року, і відповідно, за вказаних обставин, головуюча у колегії суддя ОСОБА_1 не могла взяти участь у розгляді питання продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, то вищевказане клопотання прокурора, з урахуванням загальних засад кримінального провадження, зокрема незмінності складу суду, а також враховуючи позицію Конституційного Суду України, викладену у рішенні від 18.07.2024, було розглянуте іншим складом колегії суддів Дарницького районного суду міста Києва, який був визначений автоматизованою системою Д-3, що не призвело до порушення незмінності складу суду, адже предметом розгляду був судовий контроль щодо обґрунтованості подальшого тримання ОСОБА_8 під вартою, інші питання судом не розглядалися.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що, застосовуючи загальні засади судочинства, з урахуванням вимог Конституційного Суду України, суд не здійснив продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого автоматично, а розглянув вказане питання, із забезпеченням прав учасників судового розгляду, здійснюючи судовий контроль на предмет наявності чи відсутності ризиків, що виправдовують потребу в подальшому триманні обвинуваченого під вартою та постановив вмотивоване рішення.

Крім того, згідно Розпорядження Дарницького районного суду м. Києва № 23 від 11 лютого 2026 року, в якому зазначено, що повторний автоматизований розподіл кримінального провадження призначено лише для розгляду клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_8 , після чого передати вказане кримінальне провадження раніше визначеному складу суду.

З огляду на викладене, заява судді ОСОБА_1 про самовідвід задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.75, 80, 81, ч. 2 ст. 376 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви про самовідвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 152, ч. 6 ст. 152, ч. 1 ст. 301-1 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя

Судді