Провадження по справі № 1-кс/752/3822/26
У Х В А Л А

іменем України

"06" травня 2026 р. слідчий суддя Голосіївського районного м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0003284 від 19.09.2024,-

встановив:

04 травня 2026 року через систему «Електронний суд» до Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні № 0003284 від 19.09.2024, яке належить ОСОБА_3 .

В порядку автоматизованого визначення слідчого судді, який відбувся 05.05.2026, клопотання передано на розгляд слідчого судді ОСОБА_1 .

Вирішуючи питання про можливість призначення до розгляду вищезазначеного клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Пунктом 18 ч.1 ст. 3 КПК України передбачено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 КПК України, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду.

Згідно ст. 125 Конституції України судоустрій в Україні будується, зокрема, за принципом територіальності.

Частиною 1 ст. 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Чинними положеннями КПК України не передбачено прямого визначення територіальної підсудності клопотань про скасування арешту майна під час досудового розслідування, разом з тим, частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Таким чином, територіальна підсудність даного клопотання має визначатись за місцем знаходження органу досудового розслідування.

Так, зі змісту клопотання та доданих до неї документів встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003284 від 19.09.2024 здійснювалося СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Вінстона Черчилля, 2, що територіально віднесено до Дніпровського району м. Києва.

Таким чином, Голосіївський районний суд м. Києва не є тим судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Крім того, з офіційного веб порталу «Судова влада України» встановлено, що 20.03.2026 обвинувальний у кримінальному провадженні № 0003284 від 19.09.2024 надійшов для розгляду по суті до Дніпровського районного суду міста Києва (справа № 755/4220/26).

Враховуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003284 від 19.09.2024 завершено, вирішення порушеного адвокатом ОСОБА_2 питання знаходиться поза межами судового контролю з боку слідчого судді. Вирішення даного питання належить до повноважень судді Дніпровського районного суду м. Києва в провадженні якого перебуває вищезазначене кримінальне провадження.

Положення КПК України не містять механізму повернення клопотання особі, якщо воно подано у порушення визначеного порядку.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що усунення цієї прогалини можливе шляхом застосування аналогії норм кримінального процесуального закону, які регламентують порядок повернення скарги, якщо, вона не підлягає розгляду в цьому суді, що передбачено ч.2 ст. 304 КПК України.

Такий спосіб відповідає загальним засадам кримінального провадження, що визначені ч.1 ст. 7 КПК України.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна підлягає поверненню.

Керуючись статтями 2, 7, 170-171, ч.3 ст. 304 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0003284 від 19.09.2024 - повернути.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1