СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/1944/26
ун. № 759/5719/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2026 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Офісу Генерального прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000977 від 04.04.2025 щодо ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Офісу Генерального прокурора звернувся до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за 0000977 від 04.04.2025 щодо ОСОБА_6 .

Клопотання обґрунтовано тим, що сторона обвинувачення вважає, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства даного кримінального провадження, встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, продовжує існувати ризик, передбачений пунктом першим частини першої статті 177 КПК України, який обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до 12 років з конфіскацією майна, а тому у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованих злочинів, це може спонукати останнього до втечі на тимчасово непідконтрольні Україні території або за кордон та тривалого переховування від органів слідства та суду з метою уникнення зазначеного вище покарання. На даному етапі невстановлені всі кримінальні правопорушення, вчинені підозрюваним, невстановлені всі співучасники, а тому перебуваючи на волі останній може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які зможуть довести вчинення кримінальних правопорушень, таким чином перешкодити кримінальному провадженню, а також перебуваючи на волі, володіючи відомостями досудового розслідування, які стали йому відомі під час проведення слідчих дій за його участі та отримання копій документів кримінального провадження, може попередити невстановлених осіб, які є співучасниками, з метою уникнення ними кримінальної відповідальності. Крім того, продовжує існувати ризик, передбачений пунктом третім частини першої статті 177 КПК України, а саме підозрюваний ОСОБА_6 може вчинити дії щодо уникнення кримінальної відповідальності шляхом вмовлянь, підкупу чи залякування останніх, спонукати свідків, які надали викривальні покази відносно останньої чи інших підозрюваних у цьому провадженні відмовитися від раніше наданих показань чи уникати явки до суду з метою проведення їх допиту безпосередньо під час судового засідання. Продовжує існувати ризик, передбачений пунктом четвертим частини першої статті 177 КПК України - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, може бути виражений у створенні підозрюваним ОСОБА_6 штучних доказів та підбурення осіб, які не були свідками кримінального правопорушення, до дачі завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих ним у подальшому захисних версій. Також зазначений ризик може бути реалізований підозрюваним шляхом зловживання процесуальними правами, що може виразитись у неявці для проведення слідчих дій у справі чи затягуванні з отриманням та ознайомленням з процесуальними документами, вручення яких чи надання для ознайомлення є обов`язковим під час проведення досудового розслідування. Підозрюваний може і надалі вчиняти кримінальні правопорушення, так як не має постійного місця роботи, а отже, сталого джерела доходів, необхідних для забезпечення його життєдіяльності, що може стати підставою для продовження вчинення вказаних кримінальних правопорушень, оскільки незаконний збут наркотичних засобів та психотропних речовин може приносити швидкий стабільний заробіток, а на теперішній час органом досудового розслідування достовірно не встановлено канали надходження наркотичних засобів, психотропних речовин чи прекурсорів, незаконний збут яких інкримінується підозрюваному та осіб, які причетні до його незаконного можливого надходження до підозрюваних у вказаному провадженні.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник заперечували проти клопотання прокурора. При цьому захист посилався на те, що прокурором не доведено причетності підозрюваного до даного кримінального провадження, а також існування ризиків, зазначених у клопотанні. Підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, раніше не судимий, від органу досудового розслідування не переховувався та кримінальному провадженню не перешкоджав. Захист просить відмовити у клопотанні прокурора та застосувати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, або ж змінити час перебування вдома, оскільки підозрюваний працює, хоча і неофіційно, та не завжди має можливість перебувати вдома о 22 год.

Заслухавши думку сторін провадження, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

На даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність підозрюваного до вчинення злочину, підозра, яка йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу на момент розгляду відповідного клопотання.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити всі обставини, які можуть свідчити на користь збільшення або зменшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

В судовому засіданні встановлено, що 17.10.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України та затримано в порядку п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України. 18.10.2025 йому обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

27.11.2025 Святошинським районним судом міста Києва змінено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт. 15.01.2026 Святошинським районним судом міста Києва клопотання про продовження запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 задоволено частково, та продовжено останньому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороненою залишати місце свого проживання у певний час доби.

Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, залишати житло цілодобово або у певний період доби та може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжких злочинів. Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати його у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, підтверджуються матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Слідчий суддя відповідно до вимог ст.178 КПК України приймає до уваги дані про особу підозрюваного, зокрема стан здоров`я та міцність соціальних зв`язків.

Враховуючи викладене вище, слідчий суддя вважає, що є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід, більш м`який ніж домашній арешт не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 .

Застосовуючи запобіжних захід у виді домашнього арешту, слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст.177 КПК України, зокрема можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Разом з тим, з огляду на викладене, слідчий суддя, вважає, що з наданих суду доказів вбачається можливість зменшення часу заборони залишати місце проживання, а саме встановити обов`язок не залишати місце свого проживання з 23.00 год. до 06.00 год наступної доби. Такі умови домашнього арешту зможуть запобігти ризикам, що передбачені ст. 177 КПК України, а також є необхідним та достатнім для виконання завдання кримінального судочинства.

Суд також вважає за доцільне покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176 - 179, 181, 193-194, 196-197, 369, 492 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Офісу Генерального прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000977 від 04.04.2025 щодо ОСОБА_6 - задовольнити частково.

Продовжити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, тобто до 17.04.2026, заборонивши ОСОБА_4 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 23.00 год. до 06.00 год наступного дня за виключенням випадків необхідності перебування в укритті під час повітряної тривоги та необхідності отримання медичної допомоги.

Покласти на ОСОБА_4 строком до 17.04.2026, обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора і суду на кожну вимогу;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними щодо обставин даного кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Копію ухвали направити до ГУНП України для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1