Провадження № 1-кс/686/4779/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2026 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду міста Хмельницького клопотання старшого слідчого в ОВС Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Хмельницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_6 , погоджене із прокурором, про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новоселиця Полонського району, Хмельницької області, громадянина України, неодруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого інспектором сектору реагування ПП ВПД №1 Шепетівського РУП ГУНП у Хмельницькій області , раніше не судимого,

у кримінальному провадженні № 0000518,

УСТАНОВИЛА:

11.05.2026 старший слідчий в ОВС Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Хмельницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із клопотанням, погодженим із прокурором Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в період часу з 00.00 год. по 05.00 год. наступного дня відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28 ч. 1 ст. 396 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Прокурор у судовому засіданні підтримав подане клопотання, просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні просили застосувати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання у зв`язку із недоведенням заявлених строною обвинувачення ризиків та необґрунтованістю підорзи у вчиненні кримінального правопорушення.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню із наступних підстав.

Першим слідчим відділом (з дислокацією у м. Хмельницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.03.2026 року за №0000518 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 396 КК України

08.05.2026 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28 ч. 1 ст. 396 КК України, а саме у тому, що «інспектор сектору реагування патрульної поліції ВПД №1 (м. Полонне) Шепетівського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області лейтенант поліції ОСОБА_4 , 18.01.2026, знаходячись на добовому чергуванні в складі наряду СРПП ВПД №1 (м. Полонне) Шепетівського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області, у невстановлений досудовим розслідуванням точний час, проте не пізніше 23.45 год., перебуваючи на місці події по вул. Героїв Майдану, 48, селища Понінка Шепетівського району Хмельницької області, здійснюючи реагування на повідомлення за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участю автомобіля, марки «BMW», моделі «Х5», н.з. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_8 , із велосипедистом неповнолітнім ОСОБА_9 , який загинув на місці події, за попередньою змовою із ОСОБА_4 , маючи умисел на заздалегідь не обіцяне приховування особливо тяжкого злочину, шляхом приховання до приїзду СОГ слідів злочину та дійсної обстановки на місці події, настання інших наслідків, які можуть перешкодити встановлення істини в кримінальному провадженні, в порушення п. 2 розділу ІХ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ від 27.04.2020 № 357, не вжили належних заходів до охорони місця події, збереження обстановки, речових доказів (осипу ґрунту, уламків деталей), слідів наїзду на велосипедиста (гальмівний шлях, кінцеве взаємне розташування транспортних засобів тощо), з метою унеможливлення знищення їх сторонніми особами, відповідно до приїзду СОГ, не визначили меж місця вчинення злочину, не огородили його, тим самим не забезпечивши його охорону, сприяли у зміні кінцевого розташування транспортного засобу «BMW X5», н.з. НОМЕР_1 , яким керував водій ОСОБА_8 . Окрім того, в порушення підпункту 2 пункту 1 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 № 1026, здійснили примусове виключення нагрудних камер (відеореєстраторів) на місці події. Також, в порушення вимог законодавства, не вжили заходів щодо проведення огляду водія ОСОБА_8 , з метою встановлення ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, безпосередньо на місці події, намагаючи приховати реальні результати, які встановлені під час проведення судово-токсикологічної експертизи від 19.01.2026, наявність етилового (винного) алкоголю у зразках крові ОСОБА_8 становили 1,73 проміле».

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, зокрема, підтверджується: висновком та матеріалами службового розслідування № 27098/2026 від 13.03.2026; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом огляду від 05.05.2026; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин. В той же час, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Оцінивши матеріали клопотання, слідча суддя приходить до висновку, що на даному етапі досудового розслідування пред`явлена ОСОБА_4 підозра є обґрунтованою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч. 2 ст. 181 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З наданих матеріалів убачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст. 28 ч. 1 ст. 396 КК України, за який передбачено покарання у виді пробаційного нагляду на строк до трьох років або обмеження волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на той самий строк.

Вказаний у клопотанні слідчого ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, не знайшов свого підтвердження у судовому засіданні, оскільки ні слідчим, ні прокурором не наведено обставин, які б дали суду беззаперечні підстави вважати, що ОСОБА_4 має намір ухилятися від слідства.

У справі «Мамедова проти Росії» (Mamedova v Russia) 7064/05 від 01 червня 2006 року щодо недостатності посилання на тяжкість злочину та ймовірне покарання Європейський Суд зазначив, що суди, перевіряючи законність та обґрунтованість продовження тримання заявниці під вартою, незмінно посилались на тяжкість обвинувачень як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що заявниця переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини. Однак Суд неодноразово відзначив, що, хоча суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховуватися від правосуддя чи вчинення нових злочинів, потребу позбавлення когось волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.

ОСОБА_4 має постійне місце проживання та місце роботи, допомагає батькові, який має ускладення у зв`язку із перенесеним інсультом, отже його соціальні зв`язки є сталими.

Також слідчою суддею враховується, що підозрюваний раніше не судимий, на розгляд клопотання з`явився самостійно за першою вимогою, був обізнаний із фактом розслідування зазначеного кримінального провадження фактично після його реєстрації, з`являвся на виклики слідчого, а відтак, приходжу до висновку, що ризик переховування від органів досудового розслідування не є доведеним.

Разом з тим, уважаю доведеним існування ризику впливу на свідків з числа працівників ВПД №1 Шепетівського РУП ГУНП у Хмельницькій області, яким можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, та підозрюваного ОСОБА_11 , з яким перебуває у службових відносинах, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню є доведеним, оскільки ОСОБА_4 є працівником правоохоронного органу, йому відомі положення кримінально-процесуального законодавства, ознайомлений із методикою розслідування кримінальних правопорушень, а тому він матиме реальну можливість перешкоджати всебічному, повному і неупередженому дослідженню обставин кримінального провадження.

За таких обставин приходжу до висновку про наявність визначених ст. 177 КПК України ризику незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню.

Аналізуючи особу підозрюваного, слідча суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання та місце роботи, неодружений, раніше не судимий. Опікується батьком ОСОБА_12 , який у 2024 році переніс мозковий інсульт.

Позитивно охарактеризований під час проходження практики у Полонському районному суді у 2026 р.

Ураховуючи наведені ризики, усі визначені ст.178 КПК України обставини, дані про особу підозрюваної, приходжу до висновку, що забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків зможе запобіжний захід у виді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період з 00:00 год. до 05:00 год. з покладенням відповідних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати до слідчого, прокурора, суду, слідчого судді за кожною вимогою; утриматись від спілкування свідками, експертами, спеціалістами у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних уповноважених органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Саме такий запобіжний захід буде достатнім для виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Керуючись ст.177, 178, 181, 194, 196 КПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Задовольнити клопотання.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28 ч. 1 ст. 396 КК України, строком по 04 липня 2026 року запобіжний захід у виді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період з 00:00 год. до 05:00 год. наступного дня без дозволу слідчого, прокурора або суду, з покладенням зобов`язання прибувати до слідчого, прокурора, суду, слідчого судді за кожною вимогою.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки:

- утриматись від спілкування свідками, експертами, спеціалістами у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних уповноважених органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала діє по 04 липня 2026 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя