Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

підготовчого судового засідання

Справа № 511/3512/25

Номер провадження: 1-кп/511/126/26

"04" березня 2026 р. Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3

потерпілої ОСОБА_4

обвинуваченої ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000559, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 01.08.2025 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

17.10.2025 року до Роздільнянського районного суду Одеської області з Роздільнянської окружної прокуратури надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню №0000559, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 01.08.2025 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Згідно з автоматизованою системою документообігу суду при розподілі справ між суддями для розподілу вказана справа 20.10.2025 року була розподілена в провадження судді ОСОБА_1 .

Ухвалою судді Роздільнянського районного суду Одеської області від 20.10.2025 року призначено підготовче судове засідання.

18.11.2025 року через систему «Електронний суд» захисник обвинуваченої ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 подав клопотання про повернення обвинувального акту прокурору.

Стислий зміст заявленого клопотання.

Сторона захисту вважає, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору з огляду його не відповідності ч. 2 ст. 291 КПК, відповідно до якої обвинувальний акт має містити такі відомості: (п. 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого, (п. 3) анкетні відомості кожного потерпілого, (п. 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення та формулювання обвинувачення, (п. 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. До обвинувального акту відповідно до ч. 4 ст. 291 КПК додається розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування. Обвинувальний акт, затверджений прокурором щодо ОСОБА_5 цим вимогам закону не відповідає.

Крім того, захист не погоджується з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч.4 ст.185 КК України, про що навів свої міркування.

Також вказує , що обвинувальний акт, поданий прокурором, не містить конкретного та достатнього опису жодного з необхідних елементів складу злочину, зокрема: не наведено даних, які б підтверджували спосіб викрадення та його таємний характер, фактично обвинувальний акт лише містить посилання на припущення про те що близько 18:00 ОСОБА_5 перебуваючи на робочому місці пійшла до вбиральні д міг знаходитись телефон належний ОСОБА_4 , при цьому відсутня інформація в який час ОСОБА_4 могла залишити телефон у вказаному у акті місці, тобто акт не містить опис події який надає можливість сформувати повно картину події для можливості допускати такі припущення. не описано, яким саме способом обвинувачений заволодів майном, які конкретні дії вчинив, та які підстави та факти надають можливість вважати, що ОСОБА_5 була обізнана про належність відповідної речі ОСОБА_4 , що впливає на момент виникнення умислу заволодіння майном.

Обвинувальний акт не містить чіткого формулювання обвинувачення, яке б дозволяло суду та обвинуваченому зрозуміти, у чому саме полягає протиправне діяння, відсутній опис обставин який обумовлює склад правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Наголошуємо, що обвинувальний акт повинен бути складений таким чином, щоб дозволяти суду перейти до розгляду справи по суті, а відсутність конкретного опису події злочину є підставою для його повернення. Нечіткість і неповнота опису обставин позбавляє обвинуваченого можливості зрозуміти, у вчиненні яких саме дій його обвинувачують, надати пояснення щодо конкретних фактів.

На думку сторони захисту наведене порушує гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини та ст. 20, 42 КПК України. Враховуючи відсутність опису складу злочину та індивідуалізованого формулювання обвинувачення, обвинувальний акт не може бути призначений до судового розгляду, оскільки суд втрачає можливість визначити предмет доказування відповідно до ст. 91 КПК України.

04.12.2025 року на адресу суду надійшов цивільний позов потерпілої ОСОБА_4 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, в якому просить визнати обвинувачену ОСОБА_5 цивільним відповідачем в рамках кримінального провадження та стягнути з останньої на її користь: майнову шкоду у розмірі 10398.00 грн. та моральну шкоду у розмірі 30000.00 грн.

Позиція учасників кримінального провадження.

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив відмовити у задоволенні клопотання про повернення обвинувального акта, вважаючи його необґрунтованим, оскільки обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, а тому підстави для його повернення відсутні. Щодо цивільного позову потерпілої просив прийняти його до розгляду. Також вважає достатньою наявність підстав для призначення кримінального провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні. Крім того, просив доручити органу пробації скласти стосовно обвинуваченої досудову доповідь.

Потерпіла ОСОБА_4 підтримала думку прокурора щодо безпідставності та необґрунтованості клопотання про повернення обвинувального акту. Просила суд призначити кримінальне провадження до судового розгляду та прийняти до сумісного розгляду в даному кримінальному провадженні її цивільний позов.

Обвинувачена ОСОБА_5 та її захисник адвокат ОСОБА_6 наполягали на поверненні обвинувального акту та заперечували щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Заслухавши учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду, а у задоволенні клопотання сторони захисту про повернення обвинувального акту необхідно відмовити, виходячи з наступного.

Підготовче судове засідання, окрім притаманних йому завдань організаційного характеру, спрямованих на з`ясування можливості призначення до судового розгляду кримінального провадження, виконує роль процесуального фільтра між досудовим розслідуванням і судовим розглядом з метою перевірки відповідності вимогам закону процесуальних рішень, що надійшли від прокурора.

З метою забезпечення цієї функції пунктом 3 частини 3 статті 314 КПК України передбачено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

При чому окреслено межі перевірки обвинувального акта - лише його відповідність вимогам кримінального процесуального закону.

Оскільки частиною 4 статті 291 КПК України заборонено надавати суду інші документи до початку судового розгляду, перевірка викладених обставин здійснюється шляхом дослідження лише форми і змісту обвинувального акта.

Відповідно до частини 4 статті 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. У свою чергу, обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Як передбачено частиною 1 статті 337 КПК України, судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта. Тому значення обвинувального акта як процесуального рішення сторони обвинувачення, полягає у тому, що він формалізує правову позицію обвинувачення і ініціює судовий розгляд.

Оскільки сторона захисту порушує питання про невідповідність обвинувального акта вимогам закону, суд досліджує дотримання законодавчих вимог до його форми і змісту.

Положеннями частини 2 статті 291 КПК України встановлено вимоги до обвинувального акта, згідно з якими він має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу; 9) дату та місце його складення та затвердження.

Обвинувальний акт підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно (частина 2 статті 291 КПК України).

Згідно з частиною 4 статті 291 КПК України до обвинувального акта додається:

1) реєстр матеріалів досудового розслідування;

2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування;

3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу);

4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного;

Суд зазначає, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000559, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 01.08.2025 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, містить усі передбачені КПК України відомості в обсязі, достатньому для розуміння суті пред`явленого обвинувачення та можливості його розгляду у судовому засіданні. Формальні і змістовні елементи обвинувального акта, що є предметом підготовчого провадження, та долучені до нього додатки відповідають вимогам статті 291 КПК України.

Щодо доводів сторони захисту про неповноту викладених в обвинувальному акті фактичних обставин, суд зазначає таке.

В підготовчому засіданні суд не досліджує доведеність обставин, викладених в обвинувальному акті, не оцінює повноту пред`явленого обвинувачення та правильність кваліфікації діянь, інкримінованих особам.

Закріпивши можливість повернення обвинувального акта прокурору на первісному етапі судового провадження, законодавець очевидно не мав наміру створити таким чином простір для попередньої судової оцінки правильності та об`єктивності позиції сторони обвинувачення у змагальному кримінальному процесі.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 291 КПК України передбачено, що фактичні обставини кримінального правопорушення викладаються так, як прокурор це вважає встановленим.

Більше того, кримінальний процесуальний закон не надає суду повноважень до ухвалення вироку чи іншого рішення по суті справи перевіряти правильність визначення прокурором обсягу обвинувачення, зобов`язувати його змінювати цей обсяг, повертати за наслідком підготовчого судового засідання обвинувальний акт у зв`язку з неправильною кваліфікацією дій обвинуваченого тощо.

Адже визначення обсягу обвинувачення при направленні обвинувального акта до суду належить виключно в площині повноважень прокурора (постанова Касаційного кримінального суду Верховного суду від 03.07.2019 року у справі № 273/1053/17). В обвинувальному акті зазначаються не будь-які фактичні обставини кримінального правопорушення, а ті, які саме прокурор, а не суд чи сторона захисту вважає встановленими. За твердженням прокурора викладені формулювання зумовлені тим, що дії обвинувачених доповнюють один одного та є взаємопов`язаними. Відповідність дій обвинувачених фактичним обставинам, наявність між ними взаємного зв`язку, відповідність дій обвинувачених зазначеній в обвинувальному акті кримінально правовій кваліфікації мають бути досліджені під час судового розгляду на підставі наданих сторонами доказів.

Таким чином, суд відхиляє озвучені захисником доводи щодо неповноти викладених в обвинувальному акті фактичних обставин та невірної кваліфікації дій обвинуваченої.

Суд вважає, що доводи сторони захисту про невідповідність обвинувального акта є неспроможними, та зміст клопотання про повернення обвинувального акта прокурору є необґрунтованим.

Прийняте рішення за результатами розгляду цього клопотання не позбавляє можливості учасникам посилатися на вказані мотиви під час судового розгляду.

Щодо заявленого цивільного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Згідно обвинувального акту потерпілою особою в даному кримінальному провадженні визнано ОСОБА_4 .

Згідно з частинами 1, 2 ст. 61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов. Права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Згідно ч.1 ст.62 КПК України цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 КПК України, цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Враховуючи викладене, суд на даній стадії судового провадження не може розглядати поданий цивільний позов по суті та може лише вирішити питання щодо його прийнятя до провадження.

Підстав для неприйняття цивільного позову для розгляду в даному кримінальному проваджені, судом не встановлено.

Суд вважає необхідним вищезазначений цивільний позов прийняти до спільного розгляду з обвинувальним актом, оскільки підстав для не визнання обвинувачену ОСОБА_5 цивільним відповідачем у даному кримінальному провадженні, не встановлено.

Щодо призначення досудової доповіді.

Відповідно до частин першої, другої, шостої статті 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі. Досудова доповідь долучається до матеріалів кримінального провадження.

З огляду на зазначене та враховуючи, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі, суд вважає за необхідне доручити уповноваженому органу з питань пробації скласти стосовно неї досудову доповідь.

Висновок суду.

При проведенні підготовчих дій підстав, для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ст.314 КПК України судом не встановлено, перешкоди для призначення провадження до судового розгляду відсутні, підстав для закриття провадження, передбачених п.п. 4-8 ч.1 та ч.2 ст. 284 Кримінального процесуального кодексу України не має.

Справа підсудна Роздільнянському районному суду Одеської області.

У зв`язку з вирішенням усіх передбачених законом питань, пов`язаних з підготовкою провадження до судового розгляду, суд вважає завершеною підготовку до судового розгляду та вбачає можливим призначити судовий розгляд даного кримінального провадження, про що на підставі частини першої статті 316 КПК України постановляє ухвалу.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.128, 314, 315, 316, 317 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про повернення обвинувального акту прокурору, - відмовити.

Прийняти до розгляду у даному кримінальному провадженні цивільний позов потерпілої ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої в наслідок кримінального правопорушення.

Визнати цивільним позивачем потерпілу ОСОБА_4 , а цивільним відповідачем обвинувачену ОСОБА_5 .

Роз`яснити цивільному відповідачу процесуальні права та обов`язки, вручити пам`ятку про права та обов`язки.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, у відкритому судовому засіданні на 11 березня 2026 року об 10:15 год. в приміщенні Роздільнянського районного суду Одеської області за адресою: вул. Європейська, 37а м.Роздільна Одеської області.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

Про час розгляду справи повідомити прокурора, та інших учасників кримінального провадження.

Доручити Роздільнянському РВ філії Державної установи «Центр пробації» в Одеській області скласти досудову доповідь стосовно обвинуваченої:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Одеса Одеської області, із неповною вищою освітою, яка обіймає посаду головного спеціаліста відділу бухгалтерського обліку Управління соціального захисту населення Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області, яка зареєстрована за адресою: вул. Г.Кірпи, 50 м.Роздільна Одеської області, та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої,

та подати цю досудову доповідь до суду не пізніше 25 березня 2026 року.

Зобов`язати відповідального представника Роздільнянського РВ філії Державної установи «Центр пробації» в Одеській області невідкладно повідомляти суд про наявність або виникнення об`єктивних обставин, що унеможливлюють підготовку або своєчасне подання до суду досудової доповіді.

Копію цієї ухвали надіслати Роздільнянському РВ філії Державної установи «Центр пробації» в Одеській області - для виконання.

Роз`яснити обвинуваченому що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді; участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді. Обвинувачений зобов`язаний надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді (частина четверта статті 9 Закону України «Про пробацію», пункт 4 частини сьомої статті 42 КПК України).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений та підписаний суддею 05 березня 2026 року.

Суддя: ОСОБА_1