Справа №: 398/1891/26
провадження №: 1-кс/398/361/26
УХВАЛА

Іменем України

"28" березня 2026 р. м. Олександрія

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції), слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого, погоджене прокурором, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000695 від 12 липня 2025 року, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Краматорськ, Донецької області, громадянина України, який має професійну освіту, неодружений, фактично проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , на момент вчинення кримінального правопорушення перебував на посаді курсанта 1 навчальної роти 3 навчального батальйону школи індивідуальної підготовки ВЧ НОМЕР_1 у військовому званні «солдат», раніше судимий

03 жовтня 2025 року Світловодським міськрайонним судом Кіровоградської області за ч.1 ст.249 КК України до покарання у виді пробаційного нагляду на 1 рік,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України,

ВСТАНОВИВ

Слідчий звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 строком на 60 (шістдесят) днів, визначивши розмір застави 80 розмірів прожиткового мінімуму.

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 наказом командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) № 320 від 16 жовтня 2024 року з 16 жовтня 2024 року зараховано до списків особового складу частини та на всі види забезпечення як курсанта 1 навчальної роти 3 навчального батальйону школи індивідуальної підготовки ВЧ НОМЕР_1 у військовому званні «молодший сержант». Таким чином, станом на 16 жовтня 2024 року ОСОБА_5 набув статусу військовослужбовця особи, яка проходить військову службу, та приступив до виконання військового обов`язку проходження військової служби. 17 листопада 2024 близько 07 години 05 хвилин, ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем ВЧ НОМЕР_1 у військовому званні «солдат», діючи умисно в порушення вимог ст.ст. 2, 11, 16-17, 127-128, 130 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст.ст. 1-4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, п. 1, 3 ч. 4 ст. 24 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», усвідомлюючи протиправний характер своїх дій і передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків, самовільно залишив місце тимчасового розташування військової частини НОМЕР_1 в АДРЕСА_1 без поважних причин в умовах воєнного стану та ухилявся від проходження військової служби до моменту затримання працівниками правоохоронних органів біля приміщення Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області за адресою: м. Олександрія, вул. 6-го Грудня 49, а саме до 15 год. 30 хвилин 27 березня 2026 року, перебуваючи в різних місцях та використовуючи виниклий у зв`язку з цим вільний час на власний розсуд, що не було пов`язано з виконанням його обов`язків з військової служби.

27 березня 2026 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 слідчий зазначив наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, а також наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які полягають в тому, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, а тому, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, є необхідність застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Підозрюваний у судовому засіданні не заперечував проти клопотання прокурора щодо застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначив, що підтверджує обставини викладені у підозрі за ч. 5 ст. 407 КК України, проте не має наміру перешкоджати досудовому розслідуванню, впливати на свідків або вчиняти інші правопорушення.

Захисник підозрюваного підтримала думку свого підзахисного.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя встановив наступні обставини та дійшов таких висновків.

З матеріалів клопотання встановлено, що у провадженні СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження № 0000695 від 12 липня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, за фактом того, що 17 листопада 2024 року самовільно залишив військову частину без поважних причин тривалістю понад три доби, що вчинене військовослужбовцем в умовах воєнного стану.27 березня 2026 року о 15 год. 30 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України. ОСОБА_5 забезпечено право на захист шляхом призначення центром безоплатної правової допомоги захисника ОСОБА_6 .

Досудовим розслідуванням отримано докази про причетність ОСОБА_5 до даного кримінального правопорушення та 27 березня 2026 року йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини роз`яснює, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи («Харченко проти України», «Лабіта проти Італії», «Рохліна проти Росії»).

Пунктом 5 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 згідно зі ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ст.42 КПК України, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 згідно зі ст.177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, який в силу ст.12 КК України є тяжким злочином, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Слідчий суддя вважає, що небезпека переховування підозрюваного здається явно переконливою, оскільки підозрюваний, усвідомлюючи те, що вчинив кримінальне правопорушення, яке має незворотній характер та згідно з ст.12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строку від п`яти до десяти років, з метою уникнення покарання за вчинене кримінальне правопорушення, маючи можливість вільно пересуватися по території України, може покинути місце фактичного проживання.

В той же час, слідчий суддя не може погодитись з доводами слідчого та прокурора, що підозрюваний може незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином чи вчинити інше кримінальне правопорушення, що є ризиками, передбаченими п.п. 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки матеріали клопотання не містять доказів, які б могли переконати слідчого суддю в існуванні обставин, що вказували б на реальність зазначених ризиків на даному етапі кримінального провадження.

Згідно зі ст. 178 КПК України суд при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу зобов`язаний врахувати ризики неправомірної процесуальної поведінки, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, наявність у нього родини та утриманців, його репутацію тощо.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, суд відмічає, що ризиком не можна вважати прогнозовану подію, настання якої розглядається як цілком гарантоване. Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, може вдатися до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду, або ж створять загрозу суспільству.

Також слідчим суддею враховано дані про ОСОБА_5 , а саме, що він раніше судимий, неодружений, не має на своєму утриманні інших осіб, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків за місцем проживання, а тому існує очевидний ризик безперешкодного його залишення.

Відповідно до ч. 8 ст. 176 КК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки стороною кримінального провадження надані докази наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, достатньо підстав вважати, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а також неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

За правилами ст. 209 КПК України моментом затримання ОСОБА_5 буде вважатись час, коли останній підкорюючись правомірному наказу працівника правоохоронного органу був вимушений прослідувати для проведення процесуальних дій з його участю, тобто 15 год. 30 хв. 27 березня 2026 року, що підтверджується протоколом затримання підозрюваного.

Згідно з частинами 3, 5 статті 115 КПК України при обчисленні строку днями, строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку; при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання чи взяття під варту.

Згідно з ч. 4 ст.182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст.182 КПК України застава визначається залежно від ступеня тяжкості кримінального правопорушення. Щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначено розмір застави у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи відомості про особу підозрюваного, наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, суд вважає, що одночасно з триманням під вартою ОСОБА_5 слід визначити заставу в порядку ч. 4 ст. 182 КПК України, встановивши достатнім розміром у співставленні з існуючими ризиками та даними про особу обвинуваченого, грошову суму в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 66560,00 гривень, оскільки такий розмір є цілком достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, та покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176 178, 182-184, 194, 196, 197, 371, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ

Клопотання заступника начальника СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області майор поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000695 від 12 липня 2025 року, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, взявши його під варту в залі суду.

Початок строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обчислювати з 27 березня 2026 року.

Строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 25 травня 2026 року включно.

Визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 66560,00 грн, які необхідно внести на депозитний рахунок за наступними реквізитами: Одержувач коштів: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26241445; Банк отримувача: ДКСУ м. Київ; код банку отримувача (МФО): 820172, рахунок отримувача: UA5002505, застава за підозрюваного ОСОБА_5 по кримінальному провадженню № 0000695.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суду про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання паспорт громадянина України для виїзду за кордон;

5) утриматися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст. 182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом слідчого, прокурора або суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Вручити копію ухвали учасникам судового провадження негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на заступника начальника СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 та прокурора Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1