Справа № 350/359/24
Номер провадження 1-кп/350/37/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2026 року Рожнятівський районний суд Івано-Франківської області

в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

з участю: прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 2 Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області в селищі Рожнятів Калуського району Івано-Франківської області кримінальне провадження за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця села Липовиця Рожнятівського району Івано-Франківської області, із середньою спеціальною освітою, одруженого, майстра лісу Липовецького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство» раніше не судимого, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 367 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 9 липня 2021 року за № 0000075,

в с т а н о в и в:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 було пред`явлено обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 367 Кримінального кодексу України, а саме в тому, що наказом т.в.о директора Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство» № 128-к від 11 жовтня 2021 року ОСОБА_4 переведено на посаду майстра лісу Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство», починаючи з 13 жовтня 2021 року.

Статтею 89 Лісового кодексу України визначено, що охорону і захист лісів на території України здійснюють: державна лісова охорона, яка діє у складі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань лісового господарства та підприємств, установ і організацій, що належать до сфери їх управління.

Відповідно до статті 90 Лісового кодексу України, основними завданнями державної лісової охорони є: здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства; забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, захист від шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу.

Згідно Положення «Про державну лісову охорону», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 976 від 16 вересня 2009 року, майстер лісу відноситься до посадових осіб державної лісової охорони, яка відповідно до статті Закону України «Про державний захист працівників і правоохоронних органів», має статус правоохоронного органу.

Відповідно до пункту 4 Положення «Про державну лісову охорону», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 976 від 16 вересня 2009 року, основними завданнями державної лісової охорони є: здійснення державного контролю за додержанням вимог лісового та мисливського законодавства; забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу; запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства.

Згідно пункту 7 Положення «Про державну лісову охорону», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 976 від 16 вересня 2009 року, посадові особи держлісоохорони, відповідно до покладених на неї завдань мають право: безперешкодно обстежувати в установленому законодавством порядку ліси, що перебувають у власності чи користуванні громадян і юридичних осіб; перевіряти в установленому порядку в громадян і юридичних осіб наявність дозволів та інших документів на використання лісових ресурсів і користування лісами та на право полювання і використання ресурсів державного мисливського фонду; проводити перевірки додержання лісокористувачами, власниками лісів та користувачами мисливських угідь вимог нормативно-правових актів і нормативних документів з питань ведення лісового господарства та у галузі мисливського господарства та полювання; складати протоколи та розглядати відповідно до законодавства справи про адміністративні правопорушення, правопорушення у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, доставляти особу, яка порушила лісове законодавство або законодавство у галузі мисливського господарства та полювання, до органів Національної поліції або в органи місцевого самоврядування у разі неможливості встановлення його особи на місці вчинення правопорушення для складення протоколу про адміністративне правопорушення; зупиняти на території лісового фонду транспортні засоби та проводити огляд транспортних засобів, знарядь добутих деревини та інших продуктів лісу; надсилати у відповідні державні органи матеріали про притягнення осіб, які порушили лісове законодавство, або законодавство у галузі мисливського господарства і полювання до дисциплінарної, адміністративної і кримінальної відповідальності; проводити у випадках, встановлених законом, фотографування, звукозапис, кіно-і відеозйомку як допоміжний засіб для запобігання порушенням у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, а також у галузі мисливського господарства та полювання; безперешкодно відвідувати територію і приміщення юридичних осіб, які проводять діяльність, пов`язану з добуванням, зберіганням, або переробленням деревини та інших продуктів лісу з метою здійснення нагляду за законністю їх використання; визначити за затвердженими таксами і методиками розмір збитків, завданих лісовому господарству, та шкоди заподіяної лісу внаслідок порушення законодавства у галузі мисливського господарства та полювання; видавати обов`язкові для виконання приписи з питань, що належать до їх повноважень тощо.

Відповідно до пунктів 2.1, 2.3, 2.4, 2.9 розділу 2 «Завдання та обов`язки» посадової інструкції майстра лісу Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство», майстер лісу організовує та провадить роботу з використання та відтворення, охорони та захисту лісу і ввіреного йому майна на закріпленій за ним майстерській дільниці. Вживає заходів щодо усунення порушень лісового законодавства, правил пожежної безпеки, встановленого порядку ведення лісового господарства та лісокористування. Повідомляє лісничого про виявлені факти лісопорушень та появу осередків шкідників і хвороб лісу. Виконує обов`язки посадової особи державної лісової охорони відповідно до завдань, покладених на нього Положенням про державну лісову охорону, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2009 року № 976.

Пунктом 3.3 Розділу ІІІ «Права» посадової інструкції майстра лісу Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство», передбачено, що майстер лісу уповноважений вживати заходи, передбачені пунктом 7 Положення «Про державну лісову охорону», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2009 року № 976 та зазначено їх перелік.

Згідно пунктів 4.1 та 4.2 Розділу 4 «Відповідальність» посадової інструкції майстра лісу Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство» майстер лісу несе повну матеріальну відповідальність за збереження лісопродукції та інших матеріальних цінностей. Відповідає за виконання обов`язків покладених на нього. За їх невиконання він несе відповідальність в порядку підлеглості згідно з діючим законодавством України.

Вказана посадова інструкція 2 січня 2020 року затверджена директором Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство». Із зазначеною посадовою інструкцією майстер лісу ОСОБА_4 ознайомлений 13 жовтня 2021 року, про що останній розписався.

Згідно укладеного між ОСОБА_4 та Державним підприємством «Брошнівське лісове господарство» договору «Про повну індивідуальну матеріальну відповідальність» від 13 жовтня 2021 року, останній, перебуваючи на посаді майстру лісу Липовицького лісництва, приймає на себе повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження довірених йому підприємством, установою, організацією матеріальних цінностей, і у зв`язку із викладеним, серед іншого, зобов`язується: а) бережно відноситися до переданих його для зберігання або для інших цілей матеріальних цінностей підприємства, установи, організації і застосовувати заходи до попередження збитків; б) своєчасно повідомляти адміністрацію підприємства, установи, організації про всі обставини які загрожують забезпеченню збереження довірених йому матеріальних цінностей.

Таким чином, ОСОБА_4 обіймаючи посаду майстра лісу Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство», виконуючи обов`язки за вказаною посадою, є співробітником правоохоронного органу та здійснює функції представника влади, а тому відповідно до вимог частини третьої статті 18 Кримінального кодексу України являється службовою особою.

Поряд з цим, відповідно до акту прийому-передачі обходу (майстерської дільниці) Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство» від 1 грудня 2021 року ОСОБА_4 прийняв під охорону територію обходу № 5 Липовицького лісництва ДП «Брошнівське лісове господарство», до складу якого, серед інших входять квартали 43 та 46.

Разом з цим, відповідно до акту прийому-передачі обходу № 5 Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство» від 9 грудня 2022 року зазначеного дня вказаний обхід до складу якого входять квартали 43 та 46, після повернення із лікування знову прийняв під охорону майстер лісу Липовицького лісництва ДП «Брошнівське лісове господарство» ОСОБА_4 згідно пунктів 2 і 3 зазначеного акту самовільних рубок та інших лісопорушень на території вказаного обходу станом на 9 грудня 2022 року не виявлено. Зазначений акт підписано ОСОБА_4 та службовими особами Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство» присутніми під час прийому-передачі вказаного вище обходу, а також затверджено директором Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство».

Надалі, ОСОБА_4 будучи зобов`язаним здійснювати охорону ввіреного йому лісу від незаконних рубок у період з 9 грудня 2022 року по 31 грудня 2022 року, маючи можливість для виявлення та попередження незаконних, самовільних рубок дерев, затримання правопорушників, вилучення незаконно добутої лісопродукції та сировини, тобто, маючи можливість для забезпечення охорони ввіреного йому лісу, через несумлінне ставлення до виконання своїх службових обов`язків не забезпечив перевірки стану охорони лісу на предмет виявлення таких порушень на території виділів 5, 6 кварталу 46 та виділу 30 кварталу 43 обходу № 5 Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство» та їх документування; не вживав заходів до виявлення лісопорушників та притягнення їх до відповідальності; не доповідав керівництву Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство» про факти незаконних рубок, які мали місце на території ввірених йому під охорону виділів 5, 6 6 кварталу 46 та виділу 30 кварталу 43 обходу № 5 Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство» та не оглядав місце вчинення вище вказаних незаконних рубок лісу.

Так, внаслідок неналежного виконання майстром лісу Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство» ОСОБА_4 кварталу 46 та виділу 30 кварталу 43 обходу № 5 Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство» ОСОБА_4 своїх службових обов`язків, на території ввірених йому під охорону виділів 5, 6 кварталу 46 обходу № 5 Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство», у період не раніше ніж 9 грудня 2022 року та не пізніше 31 грудня 2022 року невстановленими досудовим слідством особами здійснено самовільне рубання 24 дерев наступних порід та діаметрів: 14 сироростучих дерев породи ялина із середніми діаметрами пнів 29, 50, 21, 41, 58, 41, 32, 36, 32, 38, 41, 43, 37, 36 см та 1 сухостійного дерева породи ялина із середнім діаметром пня 28 см, 1 сироростучого дерева породи осика із середнім діаметром пня 21 см, 2 сироростучих дерев породи береза із середніми діаметрами пнів 31, 34 см, 3 сироростучих дерев породи бук із середніми діаметрами пнів 22, 21, 31 см, а також 3 сироростучих дерев породи клен-явір із середніми діаметрами пнів 22, 20, 22 см.

Крім цього, внаслідок неналежного виконання майстром лісу Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство» ОСОБА_4 своїх службових обов`язків, на території ввіреного йому під охорону виділу 30 кварталу 43 обходу № 5 Липовицького лісництва Державного підприємства «Брошнівське лісове господарство», у період не раніше ніж 9 грудня 2022 року та не пізніше 31 грудня 2022 року невстановленими досудовим слідством особами здійснено самовільне рубання 8 дерев наступних порід та діаметрів: 3 сироростучих дерев породи бук із середніми діаметрами пнів 19,19, 29 см та 1 сухостійного дерева породи бук із середнім діаметром пня 19 см, 2 сироростучих дерев породи ялина із середніми діаметрами пнів 35, 45 см, 2 сухостійних дерев породи ялина із середніми діаметрами пнів 30, 49 см.

Внаслідок вище вказаних незаконних рубок, допущених ОСОБА_4 через неналежне ставлення до виконання своїх службових обов`язків державним інтересам в сфері охорони навколишнього природного середовища спричинено матеріальну шкоду в розмірі 266 176 грн 60 грн., яка станом на 2022 рік у 100 і більше разів перевищувала неоподатковуваний мінімумів доходів громадян та є істотною шкодою, згідно з пунктом 3 примітки до статті 364 Кримінального кодексу України.

Такі дії обвинуваченого ОСОБА_4 кваліфіковано за частиною першою статті 367 Кримінального кодексу України, як службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам.

У ході судового засідання обвинувачений ОСОБА_4 вину у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 367 Кримінального кодексу України визнав повністю.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 подав до суду клопотання про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 9 липня 2021 року за № 0000075, у зв`язку із закінченням строку давності притягнення до кримінальної відповідальності, за вчинення кримінального правопорушення передбаченого частиною першою статті 367 Кримінального кодексу України, відповідно до пункту 2 частини першої статті 49 Кримінального кодексу України.

Обвинувачений підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Представник цивільного позивача в особі юридичної особи: Спаської сільської ради Івано-Франківській області - сільський голова ОСОБА_6 у судове засідання не прибув, однак подав до суду заяву про розгляд кримінального провадження за його відсутності.

Прокурор ОСОБА_3 не заперечував щодо задоволення клопотання обвинуваченого, пославшись на те, що відповідно до пункту 2 частини першої статті 49 Кримінального кодексу України строк, протягом якого особу може бути притягнуто до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 367 Кримінального кодексу України у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , минув, при цьому цей строк не зупинявся і не переривався.

Суд, заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається із матеріалів кримінального провадження ОСОБА_4 висунуто обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 367 Кримінального кодексу України.

Санкція частини першої статті 367 Кримінального кодексу України передбачає покарання у виді штрафу від двох тисяч до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправних робіт на строк до двох років, або обмеження волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Відповідно до статті 12 Кримінального кодексу України, кримінальне правопорушення, передбачене частиною першою статті 367 Кримінального кодексу України відноситься до нетяжкого злочину.

Відповідно до частини першої статті 44 Кримінального кодексу України, особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до частини першої статті 285 Кримінального процесуального кодексу України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених Законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до частини четвертої статті 286 Кримінального процесуального кодексу України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Відповідно до частини третьої статті 288 Кримінального процесуального кодексу України, суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 49 Кримінального кодексу України, особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з дня вчинення нею кримінального правопорушення і до дня набрання вироком законної сили минули такі строки, зокрема: три роки - у разі вчинення нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк не більше двох років.

Строк давності - це певний проміжок часу з дня вчинення кримінального правопорушення і до дня набрання вироком законної сили, закінчення якого є підставою звільнення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, від кримінальної відповідальності.

Пунктом 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» № 12 від 23 грудня 2005 року, передбачено, що особа підлягає звільненню від кримінальної відповідальності за статтею 49 Кримінального кодексу України, якщо з дня вчинення нею злочину до набрання вироком законної сили минули певні строки давності і вона не ухилялася від слідства або суду та не вчинила нового злочину середньої тяжкості, тяжкого чи особливо тяжкого.

Матеріально-правовими підставами звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності є: закінчення встановлених частиною першою статті 49 Кримінального кодексу України строків та відсутність обставин, що порушують їх перебіг (частини друга-четверта статті 49 Кримінального кодексу України).

Початком перебігу строку давності є день, коли кримінальне правопорушення було вчинене.

Згідно з обвинувальним актом кримінальне правопорушення вчинене в період з 9 грудня 2022 року по 31 грудня 2022 року.

Закінченням перебігу строку давності є день набрання вироком законної сили. Підставою звільнення особи від кримінальної відповідальності за статтею 49 Кримінального кодексу України є лише таке закінчення відповідного строку давності, який сплив до дня набрання законної сили обвинувальним вироком суду щодо особи, яка вчинила кримінальне правопорушення певної тяжкості.

Таким чином, строк давності спливає і під час досудового розслідування, і під час судового провадження, і після проголошення обвинувального вироку суду. Будь-які процесуальні дії протягом цих строків не припиняють їх перебіг. Якщо строк давності сплив до дня набрання законної сили обвинувальним вироком суду, то особа підлягає звільненню від кримінальної відповідальності незалежно від того, на якій стадії перебуває кримінальне провадження щодо цієї особи.

З огляду на наведене, на час судового розгляду у даному кримінальному провадженні і розгляду клопотання обвинуваченого закінчився трирічний строк давності, передбачений статтею 49 Кримінального кодексу України щодо інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 367 Кримінального кодексу України.

Згідно частини другої статті 49 Кримінального кодексу України, перебіг давності зупиняється, якщо особа, що вчинила кримінальне правопорушення, ухилилася від досудового розслідування або суду. У цих випадках перебіг давності відновлюється з дня з`явлення особи із зізнанням або її затримання, а з часу вчинення кримінального проступку - п`ять років. У цьому разі особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з часу вчинення кримінального правопорушення минуло п`ятнадцять років.

Відповідно до частини третьої статті 49 Кримінального кодексу України, перебіг давності переривається, якщо до закінчення зазначених у частинах першій та другій цієї статті строків особа вчинила новий злочин, за винятком нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк не більше двох років.

Судом не встановлено обставин і не отримано об`єктивних доказів на підтвердження підстав для зупинення або переривання строків давності, передбачених частинами другою, третьою статті 49 Кримінального кодексу України.

Відповідно до частин другої, третьої статті 285 Кримінального процесуального кодексу України, особі, яка підозрюється, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення та щодо якої передбачена можливість звільнення від кримінальної відповідальності у разі здійснення передбачених законом України про кримінальну відповідальність дій, роз`яснюється право на таке звільнення.

Підозрюваному, обвинуваченому, який може бути звільнений від кримінальної відповідальності, повинно бути роз`яснено суть підозри чи обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави. У разі якщо підозрюваний чи обвинувачений, щодо якого передбачене звільнення від кримінальної відповідальності, заперечує проти цього, досудове розслідування та судове провадження проводяться в повному обсязі в загальному порядку.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності. Закриття кримінального провадження з цієї підстави не допускається, якщо обвинувачений проти цього заперечує (частина восьма статті 284 Кримінального процесуального кодексу України).

Відповідно до частини сьомої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України, у разі якщо суд встановить наявність підстав для закриття кримінального провадження у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, суд на будь-якій стадії судового провадження зобов`язаний з`ясувати та врахувати думку обвинуваченого щодо закриття кримінального провадження.

Обвинуваченому ОСОБА_4 роз`яснено наслідки закриття кримінального провадження, зокрема те, що кримінальне провадження закривається з нереабілітуючої обставини.

Обвинувачений, будучи ознайомлений з наслідками закриття кримінального провадження, підтримав своє клопотання та просив його задовольнити.

На підставі викладеного, враховуючи що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 є кримінальним правопорушенням, за яке передбачене покарання у виді штрафу від двох тисяч до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправних робіт на строк до двох років, або обмеження волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з моменту скоєння такого минуло три роки, перебіг давності притягнення до кримінальної відповідальності, не зупинявся і не переривався, суд дійшов висновку, що клопотання обвинуваченого про звільнення його від кримінальної відповідальності підлягає задоволенню та він підлягає звільненню від кримінальної відповідальності на підставі пункту 2 частини першої статті 49 Кримінального кодексу України, а кримінальне провадження - закриттю.

Щодо заявленого цивільного позову суд зазначає наступне.

Так, представником цивільного позивача в особі юридичної особи: Спаської сільської ради Івано-Франківській області - сільським головою ОСОБА_6 до обвинуваченого ОСОБА_4 заявлено цивільний позов про відшкодування шкоди завданої навколишньому природному середовищу.

В силу вимог статті 129 Кримінального процесуального кодексу України суд вирішує цивільний позов у кримінальному провадженні по суті лише у випадку ухвалення обвинувального вироку, постановлення ухвали про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи у разі встановлення відсутності події кримінального правопорушення.

Водночас у випадку закриття кримінального провадження на встановлених Кримільним кодексом України підставах, суд зобов`язаний роз`яснити цивільному позивачеві його право пред`явити аналогічний позов у порядку цивільного судочинства, що закріплено у частині сьомій статті 128 Кримінального процесуальрного кодексу України.

Таким чином, у зв`язку зі звільненням обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку зі спливом строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, заявлений цивільний позов слід залишити без розгляду.

Разом з тим, звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі статті 49 Кримінального кодексу України у зв`язку із закінченням строків давності не позбавляє цивільного позивача можливості звернутися до суду з цивільним позовом про відшкодування заподіяної внаслідок кримінального правопорушення шкоди в порядку цивільного судочинства.

Запобіжний захід до обвинуваченого не обирався.

Арешт на майно не накладався.

Щодо судових витрат, то відповідно до правового висновку, викладеному у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 12 вересня 2022 року (справа № 203/241/17, провадження № 51-4251кмо21), якщо особа звільняється від кримінальної відповідальності на підставі статті 49 Кримінального кодексу України у зв`язку із закінченням строків давності, процесуальні витрати, понесені органом досудового розслідування та пов`язані зі здійсненням кримінального провадження, в тому числі й витрати на проведення експертизи, не стягуються з особи, кримінальне провадження щодо якої закрито на цій підставі, а відносяться на рахунок держави, окрім витрат, пов`язаних, зокрема, із залученням експерта стороною захисту, а отже процесуальні витрати на проведення Івано-Франківським НДЕКЦ МВС України судової інженерно-екологічної експертизи (висновок № СЕ-19/109-23/7862-ФХЕД від 18 жовтня 2023 року) в сумі 1912 грн слід віднести на рахунок держави.

Речові докази в межах кримінального провадження відсутні.

Керуючись статтями 12, 25, 44, 49, частиною першою статті 367 Кримінального кодексу України, статтями 284, 285, 286, 288, 372 Кримінального процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження щодо нього, задовольнити.

Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за його обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 367 Кримінального кодексу України, відповідно до статті 49 Кримінального кодексу України, у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності.

Кримінальне провадження, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 9 липня 2021 року за № 0000075, відносно ОСОБА_4 за обвинуваченням його у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 367 Кримінального кодексу України закрити у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності на підставі пункту 1 частини другої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України.

Цивільний позов представника цивільного позивача в особі юридичної особи: Спаської сільської ради Івано-Франківській області - сільського голови ОСОБА_6 до обвинуваченого ОСОБА_4 про відшкодування шкоди завданої навколишньому природному середовищу залишити без розгляду.

Процесуальні витрати на проведення Івано-Франківським НДЕКЦ МВС України судової інженерно-екологічної експертизи (висновок № СЕ-19/109-23/7862-ФХЕД від 18 жовтня 2023 року) в сумі 1912 грн віднести на рахунок держави

Ухвала суду може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду через Рожнятівський районний суд Івано-Франківської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано; у разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію ухвали негайно вручити ОСОБА_4 , учасники судового провадження мають право отримати копію ухвали в канцелярії суду.

Суддя ОСОБА_1