Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1829/26
Номер провадження 1-кс/711/626/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2026 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

слідчого - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника - адвоката ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню №0000038, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.02.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця за національністю, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, здійснюючого адвокатську діяльність (свідоцтво про право на адвокатську діяльність №5172, видане 29.08.2012 Київською міською КДКА), інвалідом, депутатом, учасником бойових дій не являється, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, погодженого прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню №0000038, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.02.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000038 від 02.02.2026 за підозрою ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що приблизно в січні 2026 року, більш точного часу встановити не представилось можливим, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснює адвокатську діяльність, на підставі свідоцтва №5172, виданого 29.08.2012, Київською міською КДКА, виник злочинний умисел, спрямований на незаконне збагачення за рахунок вчинення злочинів у сфері недоторканості державних кордонів, шляхом організації незаконного переправлення осіб через державний кордон, сприянні їх вчиненню порадами, вказівками, з корисливих мотивів.

З метою реалізації злочинного умислу, ОСОБА_5 , діючи в умовах воєнного стану, достовірно знаючи, що 24 лютого 2022 Указом Президента України №64/2022, на підставі пропозиції РНБО України, у зв`язку з військовою агресією рф по відношенню до України, відповідно пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» - на території України з 05 год. 30 хв. 24.02.2022, введено воєнний стан, строком на 30 діб та вказаний вище Указ 24.02.2022 затверджено Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №2102-ІХ», та в подальшому строк останнього неодноразово продовжувався і діє до цього часу, у зв`язку з чим в Україні діють обмеження на виїзд за кордон чоловіків віком від 18 до 60 років, діючи умисно та з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх протиправних дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків і бажаючи їх настання, здійснив організацію незаконного переправлення через державний кордон України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом підшукування особи жіночої статі, яка має статус особи з інвалідністю другої групи та подальшої організації укладення між ОСОБА_7 та вказаною особою фіктивного шлюбу з метою організації подальшого незаконного переправлення ОСОБА_7 через державний кордон України, наданням порад та вказівок, що стосуються незаконного переправлення через державний кордон України за наступних обставин.

Так 23.02.2026, під час зустрічі з ОСОБА_7 у м. Черкаси, ОСОБА_5 повідомив останньому, що за грошову винагороду у сумі 10 000 доларів США, з метою організації незаконного переправлення ОСОБА_7 через державний кордон України, шляхом надання порад та вказівок, здійснить дії по зняттю ОСОБА_7 з розшуку ТЦК та СП, підшукає особу жіночої статі, яка має статус особи з інвалідністю другої групи, організує укладення між вказаною особою та ОСОБА_7 фіктивного шлюбу, після чого організує незаконне переправлення ОСОБА_7 через державний кордон України. Крім того, ОСОБА_5 визначив порядок передачі йому грошових коштів, а саме необхідність надати першу частину у сумі 5 000 доларів США.

Продовжуючи свій злочинний умисел, 25.02.2026, близько 16 години 15 хвилин, переслідуючи корисливий мотив, ОСОБА_5 , перебуваючи на території гаражного кооперативу за адресою м. Черкаси, вул. Молоткова, 20, отримав від ОСОБА_7 грошові кошти у сумі 5 000 доларів США, як частину раніше оговореної ним суми за організацію незаконного переправлення останнього через державний кордон України.

Таким чином ОСОБА_5 , використовуючи умови введеного в Україні воєнного стану, в порушення вимог Закону України «Про державний кордон України», Закону України «Про прикордонний контроль», Закону України «Про порядок виїзду з України та в`їзду в Україну громадян України», Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Правил перетинання державного кордону громадянами України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.01.1995 №57, здійснив організацію незаконного переправлення осіб через державний кордон України, сприяння їх вчиненню порадами, вказівками, вчинене з корисливих мотивів.

25.02.2026 о 16 год. 16 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

26.02.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, а саме у організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, сприянні їх вчиненню порадами, вказівками, вчинене з корисливих мотивів.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення підтверджується даними протоколу огляду та ідентифікації грошових коштів від 25.02.2026, даними протоколу огляду особи, залученої до конфіденційного співробітництва та вручення їй спеціального технічного засобу і грошових коштів для здійснення контролю за вчиненням злочину від 25.02.2026, даними протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_5 від 25.02.2026, даними протоколу огляду місця події за адресою: м. Черкаси, вул. Молоткова, 20 від 25.02.2026, показаннями свідка ОСОБА_7 від 03.02.2026 та від 25.02.2026, показаннями свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 від 25.02.2026, іншими доказами.

Санкцією ч.3 ст.332 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Слідчий та прокурор вказують, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

В ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України.

Так, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, тобто тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 9 років, зареєстрований та має у власності житло за межами Черкаської області - за адресою: АДРЕСА_1 , а тому враховуючи вказані обставини та тяжкість покарання, існує обґрунтований ризик, що він з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органу досудового розслідування, що вказує на ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Разом з цим, в ході досудового розслідування не встановлено та не допитано всіх свідків події, у зв`язку з чим підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, матиме змогу контактувати з ними та незаконно впливати на них. Також підозрюваний ОСОБА_5 зможе незаконно впливати на свідка ОСОБА_7 , який був залучений до проведення негласних слідчих (розшукових) дій відносно нього, свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які були залучені в якості понятих під час проведення слідчих (процесуальних) дій у даному кримінальному провадженні, схиляючи їх до дачі завідомо неправдивих показань та вживати заходів, спрямованих на унеможливлення здобуття органом досудового розслідування інших фактичних даних, необхідних для повного, всебічного та об`єктивного розслідування кримінального правопорушення, що вказує на наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Також, на цей час не встановлено вичерпного кола осіб, причетних до кримінального правопорушення, по якому ОСОБА_5 повідомлено про підозру, а тому перебуваючи на волі він матиме можливість спілкуватись з такими особами, чим буде перешкоджати встановленню всіх обставин злочину та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що вказує на наявність ризику, передбаченого п.4 ч.1 ст.177 КПК України.

Виходячи з усього вище перерахованого, орган досудового розслідування приходить до висновку, що жоден із м`якіших запобіжних заходів не здатен забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.

Слідчий та прокурор зазначають, що у разі застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, орган досудового розслідування не зможе в повній мірі забезпечити виконання завдань кримінального провадження та не матиме можливості запобігти вчиненню підозрюваним дій з метою уникнення кримінальної відповідальності та дій, спрямованих на перешкоджання кримінальному провадженню, а також виконання останнім процесуальних обов`язків.

Разом з цим, при обранні альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, сторона обвинувачення вважає за доцільне, з урахуванням корисливих мотивів вчинення злочину, визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу, яка буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у останнього бажання перешкоджати розслідуванню у кримінальному провадженні, і вважає, що максимальний розмір застави, передбачений п.2 ч.5 ст.182 КПК України у межах вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в повній мірі зможе забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 підтримали клопотання в повному обсязі та просили застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_6 заперечували щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили, з урахуванням характеризуючих даних про особу підозрюваного, застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби або визначити заставу у мінімальному розмірі.

Заслухавши доводи прокурора ОСОБА_3 та слідчого ОСОБА_4 , пояснення і заперечення підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника - адвоката ОСОБА_6 , дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

За змістом ст.131 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до положень ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з нормами ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Слідчим суддею встановлено, що 26.02.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, а саме у організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, сприянні їх вчиненню порадами, вказівками, вчинене з корисливих мотивів.

Санкцією ч.3 ст.332 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, що у відповідності до ст.12 КК України є тяжким злочином.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Надаючи оцінку обґрунтованості підозри, слідчий суддя звертає увагу, що «обґрунтована підозра» у вчинені кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. (рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»)

Таким чином, на даному етапі кримінального провадження слідчий суддя, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні інкримінованого злочину. На підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, слідчий суддя повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

При цьому, тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення у справі «Ердагоз проти Туреччини», рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства»).

У даному кримінальному провадженні зв`язок ОСОБА_5 з обставинами та подіями розслідуваного кримінального правопорушення, на переконання слідчого судді, існує, та з урахуванням сукупності наданих доказів, слідчий суддя вбачає причетність ОСОБА_5 до подій розслідуваних кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, та обґрунтованість врученої підозри на даній стадії кримінального провадження, що є однією із складових для можливості та необхідності застосування запобіжного заходу, який забезпечить дієвість кримінального провадження та належну процесуальну поведінку підозрюваного, а також убезпечить існуючі ризики.

Разом з цим, слідчий суддя враховує, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених у судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність (пп. «а» п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Відповідно до положень ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Згідно з п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою застосовується до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно з вимогами ч.1 та ч.2 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Разом з цим, відповідно до положень ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п.1 та п.2 ч.1 ст.194 КПК України, але не доведе обставини, передбачені п.3 ч.1 ст.194 КПК України, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 та ч.6 ст.194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

При обранні виду запобіжного заходу та способу його застосування, слідчий суддя враховує і наслідки такого запобіжного заходу для інших осіб, зокрема тих, які перебувають на утриманні.

З урахуванням досліджених в судовому засіданні обставин кримінального провадження, з огляду на вагомість наданих доказів та їх взаємозв`язок, а також характеризуючих даних про особу підозрюваного ОСОБА_5 , його сімейних та соціальних зв`язків, слідчий суддя прийшов до висновку, що зазначені слідчим та прокурором ризики в даному кримінальному провадженні не є винятковими та такими, що неможливо убезпечити іншим менш тяжким запобіжним заходом.

На думку слідчого судді, існуючі ризики у цьому кримінальному провадженні не виправдовують застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 такого тяжкого запобіжного заходу як тримання під вартою та їх можливо убезпечити шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

З урахуванням характеризуючих даних про особу підозрюваного ОСОБА_5 (має постійне місце проживання та міцні сімейні та соціальні зв`язки, одружений, є єдиним оглядальником матері ОСОБА_10 , яка є інвалідом 2 групи та хворіє онкологічне захворювання, є адвокатом та раніше до кримінальної відповідальності не притягувався), на думку слідчого судді, існуючі ризики у даному кримінальному провадженні можливо убезпечити, шляхом застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави, з покладенням відповідних забезпечувальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, які, на переконання слідчого судді, зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків на даній стадії досудового розслідування та не буде порушувати баланс інтересів щодо прав особистої свободи останнього та завдань кримінального провадження.

Згідно з ч.1 ст.182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Відповідно до положень ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Нормами п.2 ч.5 ст.182 КПК України передбачено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У рішенні ЄСПЛ по справі «Гафа проти Молдови» суд зазначив, що гарантія, передбачена статтею 5 § 3 Конвенції (право на свободу) покликана забезпечити явку обвинуваченого у судове засідання. Тому, розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб утримати його від втечі.

Отже, визначаючи розмір застави слідчий суддя враховує, що її розмір спрямований на забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного з метою виконання покладених на нього обов`язків, недопущення продовження злочинної діяльності, вчинення нових кримінальних правопорушень чи вчинення дій, спрямованих на перешкоджанню встановленні усіх обставин у кримінальному провадженні, при цьому розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

За таких обставин, з урахуванням обставин кримінального провадження, тяжкості кримінальних правопорушень, ступеню наявних ризиків у кримінальному провадженні, а також даних про особу підозрюваного, його соціального та майнового стану, слідчий суддя вбачає за доцільне застосовувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 заставу у розмірі 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 166 400 (сто шістдесят шість тисяч чотириста) гривень, з покладенням обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України, які, на переконання слідчого судді, в сукупності здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків на даній стадії досудового розслідування.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176 - 178, 182, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 166 400 (сто шістдесят шість тисяч чотириста) гривень.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що він не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує слідчому, прокурору та слідчому судді.

У разі невнесення чи не забезпечення внесення застави у визначений строк, до підозрюваного ОСОБА_5 може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, та зобов`язати:

- вчасно прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися за межі Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання, реєстрації та роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватися від спілкування в будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу інтернет тощо) із свідком - заявником у даному кримінальному провадженні ОСОБА_7 , крім випадків необхідності такого спілкування безпосередньо в ході проведення слідчих чи процесуальних дій за їх участі, а також участі ОСОБА_5 у присутності слідчого чи прокурора.

Встановити строк дії обов`язків - 2 (два) місяці, тобто до 26.04.2026 включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо він як підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , з-під варти негайно.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 03.03.2026 року о 10:00 годині.

Слідчий суддя: ОСОБА_1