печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2026 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві клопотання ОСОБА_3 , про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту майна на ноутбук марки «HP» s/n CNU480626VY з зарядним пристроєм та сумкою, а також документи, які підтверджують перехід права власності на майно до ОСОБА_3 та перехід права власності на майно від ОСОБА_3 .

В обґрунтування вимог клопотання заявник зазначає, що у накладенні арешту відпала потреба, оскільки ОСОБА_3 не має будь-якого процесуального статусу у кримінальному провадженні № 0000441 від 06.05.2020.

У судовому засіданні заявник клопотання підтримав, просив задовольнити клопотання в повному обсязі.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, будь-які заяви чи письмові заперечення в матеріалах відсутні.

Вивчивши матеріали клопотання, заслухавши думку заявника, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляду клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна може бути скасований повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Будь-яке втручання державного органа у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення ЄСПЛ у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" від 23.09.1982 р.). Таким чином, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21.02.1986 р.).

Слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора при оперативному супроводженні Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000441 від 06.05.2020.

Ухвали Печерського районного суду міста Києва у справі № 757/55871/24-к надано дозвіл на проведення обшуку під час якого 06.12.2024 вилучено речі та документи за місцем проживання ОСОБА_3 у квартирі АДРЕСА_1

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва у справі № 757/58133/24-к від 11.12.2024 накладено арешт на тимчасово вилучене майно, яке належить ОСОБА_3 .

З ухвали про накладення арешту вбачається, що арешт накладено з метою збереження речового доказу.

Разом з тим, заявник вказує, що вказаний ноутбук та документи не є предметом кримінального провадження № 0000441, відтак не відповідають ознакам речового доказу, визначеного ст. 98 КПК України.

Також слідчий суддя бере до уваги доводи заявника, що з 06.12.2024, тобто з моменту вилучення відповідних речей і документів, орган досудового розслідування мав об`єктивну можливість дослідити та оцінити вилучені під час обшуку документи та речі, з метою встановлення обставин чи доказів, що мають значення для кримінального провадження, зокрема, що вказані документи чи ноутбук були предметом, знаряддям чи можуть містити сліди злочину в межах кримінального провадження № 0000441.

Однак, впродовж вказаного часу ОСОБА_3 в межах даного провадження не допитувався та не має будь-якого процесуального статусу у кримінальному провадженні № 0000441 від 06.05.2020.

Також слідчий суддя зважає на ту обставину, що доводи заявника слідчим чи прокурором не спростовані, оскільки в судове засідання вони неодноразово не з`явились, свою позицію щодо вказаного клопотання не висловили.

Таким чином, пасивна позиція органів досудового розслідування і прокуратури щодо участі у судовому засіданні, з урахуванням принципу змагальності не залишає слідчому судді іншого варіанту дій, крім як визнати переконливими та спроможними доводи заявника.

Відтак слідчий суддя вважає, що подальший арешт майна, який є тимчасовим заходом забезпечення, наразі не відповідатиме меті кримінального провадження та буде надмірним втручанням у права особи володіти своїм майном, а протилежне слідчим чи прокурором не доведено.

Таким чином, враховуючи викладене, а також ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя вважає доведеною ту обставину, що потреба в арешті майна відпала, оскільки органом досудового розслідування не надано доказів та не доведено існування правових підстав для подальшого збереження арешту майна, а також, що ОСОБА_3 не має будь-якого процесуального статусу у кримінальному провадженні № 0000441, відтак клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва у справі № 757/58133/24-к від 11.12.2024, а саме з: ноутбуку марки «HP» s/n CNU480626VY з зарядним пристроєм та сумкою, а також документів, які підтверджують перехід права власності на майно до ОСОБА_3 та перехід права власності на майно від ОСОБА_3 .

Зобов`язати уповноважених осіб у кримінальному провадженні № 0000441 повернути ОСОБА_3 відповідні документи та речі, вилучені під час обшуку 06.12.2024 та арешт на які накладено ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва у справі № 757/58133/24-к від 11.12.2024.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1