Справа № 629/1182/26
Провадження № 1-кс/629/248/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2026 року слідчій суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого Лозівського РВП ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В:

16.02.2026 року до суду надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого Лозівського РВП ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить визнати бездіяльність слідчого пртиправною та зобов`язати слідчого внести відомості до ЄРДР відповідно до ст. 214 КПК України; визнати ОСОБА_3 потерпілим та вручити пам`ятку про права потерпілого; надати витяг з ЄРДР скаржнику.

Скарга обґрунтована тим, що скаржник 24.01.2026 подала повідомлення про кримінальне правопорушення до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області, яке зареєстроване в журналі єдиного обліку за № 1351, про те, що 12.01.2026 в м. Харкові групою осіб, які представились працівниками ТЦК та СП, із застосуванням фізичної сили брата скаржника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 було незаконно затримано, силоміць поміщено до цивільного автомобіля без службових знаків та доставлено до ТЦК та СП у АДРЕСА_1 , де його утримували близько 12 годин, застосовували фізичне та психологічне насильство, відмовили у праві на адвоката, незаконно вилучили мобільний телефон та намагалися примусити підписати документи без правових підстав. Після чого, цього ж дня його було перевезено до м. Львів до Національної академії сухопутних військ ім. гетьмана Петра Сагайдачного, де також намагалися примусити до підписання документів. Не погодившись підписувати документи ОСОБА_3 було звільнено. 16.01.2026 ОСОБА_3 звернувся до поліції, після чого виїхав до відділу поліції Слобідського району м. Харкова. До теперішнього часу зв`язок із ним відсутній. Скаржник вказує, що вказані обставини свідчать про наявність ознак тяжких кримінальних правопорушень проти свободи та особистої недоторканості особи. Вказала, що протиправна бездіяльність посадових осіб Лозівського РВП ГУНП в Харківській області триває до теперішнього часу.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження у справі, слідчий суддя виходить з таких положень Закону.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Це положення кореспондується зі статтею 55 Конституції України, в якій закріплено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб та право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

У кримінальному провадженні такі випадки врегульовані КПК України. Зокрема, оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно з ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; скарга не підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Ця стаття має на меті оптимізацію кримінального процесу в частині оскарження рішень слідчого чи прокурора, оскільки обмежує право оскарження певними часовими рамками, визначає підстави для повернення скарги та відмови у відкритті по ній провадження.

На цій стадії виклик до суду заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільця тимчасово вилученого майна не передбачено.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Зі змісту скарги та доданих до неї документів убачається, що 24.01.2026 р. ОСОБА_2 звернулася до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення відносно її брата ОСОБА_3 , яка була зареєстрована в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) Лозівського РВП ГУНП в Харківській області за № 1351.

ОСОБА_2 24.01.2026 р. достеменно знала, що її заява про вчинення кримінального правопорушення була отримана Лозівським РВП ГУНП в Харківській області саме 24.01.2026 р., що підтверджується талоном-повідомлення єдиного обліку № 1351 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію від 24.01.2026 р.

До суду ж зі скаргою на бездіяльність щодо невнесення відомостей за її заявою, звернулася 16.02.2026 р., тобто зі спливом встановленого законом десятиденного строку для подання скарги.

Про поновлення строку на оскарження скаржником не заявлено, причини пропуску не зазначено. Слідчий суддя з заяви та доданих до неї документів підстав для його поновлення не убачає.

Законодавцем чітко прописаний строк оскарження бездіяльності, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та порядок його обчислення, який рахується з дня настання бездіяльності, тобто зі спливом 24 годин після подання заяви про кримінальне правопорушення, а не з дня коли особа дізналась про таку бездіяльність.

Відповідно до ст. 117 КПК України, пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді.

Відповідно до положень ст. 116 КПК України закон вимагає від учасників кримінального провадження обов`язку дотримання встановлених КПК України процесуальних строків, зазначене положення є визначальним і в практиці Європейського Суду з прав людини, якою передбачено вимоги про юридичну визначеність судових рішень, а також дотримання учасниками судового провадження процесуальних строків.

Статтею 304 КПК України, передбачено, що скарга повертається, якщо вона, зокрема, подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення. Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами. Ухвала про повернення скарги може бути оскаржена в апеляційному порядку. При цьому повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим кодексом.

Таким чином зі змісту вищевикладеної статті слідує, що у випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба родичів, тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Виходячи з принципів змагальності та диспозитивності кримінального процесу, передбачених ст. 7 КПК України та наведених вище положень ст.ст. 115, 116, 117, 214, 303, 304 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що дану скаргу подано після закінчення встановленого законом строку, тобто після закінчення десятиденного строку, який починається після спливу 24 годин з моменту отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Скаржник з заявою про поновлення пропущеного строку не зверталася, за таких обставин скаргу слід повернути відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, роз`яснивши, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303-304, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Повернути ОСОБА_2 скаргу на бездіяльність слідчого Лозівського РВП ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати скаржнику разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами. Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Апеляційна скарга подається на ухвалу слідчого судді - безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1