Справа № 461/2922/26 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/942/26 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2026 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові, в режимі відеоконференції, апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 17 квітня 2026 року, якою у кримінальному провадженні № 0000304 від 02.04.2026 застосовано до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Красне, Буський район, Львівська область, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного за ч.3 ст. 332 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави,

за участю:

прокурора ОСОБА_8 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

захисника-адвоката ОСОБА_7 ,

встановила:

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 17 квітня 2026 року клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_9 задоволено частково.

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з утриманням у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)».

Строк дії ухвали становить шістдесят днів з моменту затримання, тобто до 14.06.2026 року включно.

Визначено ОСОБА_6 заставу 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 199 680 грн., яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України.

Покладено на ОСОБА_6 , у випадку внесення застави, наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, строком на два місяці, з моменту внесення такої:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду із встановленою періодичністю;

- не відлучатися з міста Львова без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідком сторони обвинувачення у даному кримінальному провадженні, зокрема ОСОБА_10 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, захисник адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та ухвалити нову, якою обрати підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В обґрунтування апеляційних вимог захисник зазначає, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України є надуманими та такими, що не підтверджуються жодним доказом, а слідчим суддею не обґрунтовано, чому інші запобіжні заходи, не пов`язані з триманням під вартою, не можуть бути застосовані до підозрюваного ОСОБА_6 .

Звертає увагу на відсутність обґрунтованої підозри, що є підставою для застосування будь-якого запобіжного заходу.

Зауважує, що слідчий суддя порушив принцип змагальності сторін, не врахувавши та не обґрунтувавши позицію сторони захисту щодо поданого слідчим клопотання.

Також апелянт вказує, що визначена слідчим суддею сума застави ж непомірною для підозрюваного ОСОБА_6 .

Заслухавши доповідь судді, захисника адвоката ОСОБА_7 , підозрюваного ОСОБА_6 на підтримку доводів апеляційної скарги, думку прокурора ОСОБА_8 , який заперечив проти задоволення апеляційної скарги, обговоривши наведені в апеляційній скарзі доводи та дослідивши матеріали клопотання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

У провадженні СУ ГУ НП у Львівській області перебуває кримінальне проводження № 0000304 від 02.04.2026 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

16 квітня 2026 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а саме: в організації незаконного переправлення особи через державний кордон України та сприянні його вчиненню порадами, вказівками та усунення перешкод, вчинене за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів.

ОСОБА_6 підозрюється у вчинені тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання лише у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою вищенаведеної статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно зі ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Під час вирішення питання про задоволення клопотання слідчого слідчим суддею першої інстанції враховано вагомість наявних доказів про підозру вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання лише у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років, особу підозрюваного, конкретні обставини вчинення злочину, ризики його позапроцесуальної поведінки, які існують.

Зокрема, слідчим суддею враховано, що підозрюваний переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки, оскільки злочин, який інкримінується йому, є тяжким, у разі доведення його вини може бути призначено покарання у вигляді до дев`яти років позбавлення волі, без альтернативи призначення більш м`якого покарання, та останній, будучи обізнаним про покарання, що йому загрожує за інкримінований злочин, для уникнення покарання може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати документи, речі які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення обґрунтовується тим, що на даний час у рамках досудового розслідування зазначеного кримінального провадження не встановлено усі обставини, що мають значення для досудового розслідування (не встановлені всі причетні особи до вчинення кримінального правопорушення, перевіряється можлива причетність підозрюваного до іншим аналогічних фактів); незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні виражається у тому, що отримавши матеріали клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, підозрюваний володітиме інформацією стосовно характеризуючих, в тому числі біографічних, даних свідків, зокрема тих, які сприяли у викритті його протиправної діяльності, які надали та можуть у подальшому надати органу досудового розслідування викривальні покази стосовно нього, у зв`язку з чим останній, перебуваючи на волі, матиме можливість безперешкодно впливати на вказаних учасників процесу; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом погодження показань з особами, причетними до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється, та саме тому слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у виді тримання під вартою зможе належним чином забезпечити поведінку останнього під час досудового розслідування та може запобігти ризикам, пов`язаним із перешкоджанням здійсненню кримінального провадження у будь-яких формах та цим ризикам неможливо запобігти шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Однією з підстав правомірного обмеження права на свободу й особисту недоторканність у кримінальному провадженні є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення. У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово тлумачив термін «обґрунтована підозра» і робив висновки про наявність чи відсутність такої у конкретних справах. Так, у справі «К.-Ф. проти Німеччини» 27.11.1997 року (заява №144/1996/765/962) ЄСПЛ знову наголошував, що обґрунтованість підозри, наявність якої має служити підставою для арешту, є невід`ємним елементом запобіжної гарантії проти свавільного арешту й затримання й що це передбачено п. «с» ч.1 ст.5 Конвенції. Наявність «обґрунтованої підозри» означає, що вже існують факти або інформація, які спроможні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа ймовірно вчинила правопорушення.

Так, згідно з матеріалами провадження всупереч твердженням захисника наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 підтверджується: рапортом про виявлення ознак кримінального правопорушення від 02.04.2026; протоколами допитів свідка ОСОБА_10 від 06.04.2026, 15.04.2026, 16.04.2026; матеріалами виконаного доручення від 06.04.2026; протоколом НСРД від 14.04.2026; протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 16.04.2026; протоколом затриманням ОСОБА_6 від 16.04.2026 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

На переконання колегії суддів апеляційного суду, долучені до клопотання докази свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого останньому кримінального правопорушення.

Ураховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_6 повідомлено про підозру, дані про його особу та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчим суддею обґрунтовано обрано саме такий вид запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Встановлені слідчим суддею ризики відповідно до ч.2 ст. 177, ст. 183 КПК України виправдовують застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і нівелюють твердження апелянта в цій частині.

Окрім цього, відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України слідчим суддею визначається розмір застави з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Виходячи з прецедентної практики ЄСПЛ, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа.

Поряд із тим, при визначенні розміру застави до уваги може братися розмір шкоди, що спричинив підозрюваний (справа «Мангурас проти Іспанії», рішення від 28 вересня 2010 року).

Відповідно до п.3 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір застави має забезпечити певний рівень відповідальності підозрюваного, тим самим стримуючи його від можливих спроб маніпуляцій з метою уникнення покарання

За таких обставин у сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що з урахуванням наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_6 , а також з урахуванням його майнового та сімейного стану та наявності вищевказаних ризиків - застава у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 199 680,00 грн на даному етапі досудового розслідування, буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та запобіганню ризикам передбаченим ст. 177 КПК України.

На думку колегії суддів саме такий розмір застави обумовлений тим ступенем довіри до підозрюваної, при якому перспектива втрати застави буде для неї необхідним і достатнім стримуючим фактором, щоб не допустити невиконання ним процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Апеляційна скарга не містить правових підстав для скасування судового рішення.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість апеляційної скарги захисника.

Ухвала слідчого судді про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави є обґрунтованою та вмотивованою й підстав для її скасування немає.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів

постановила :

Апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 17 квітня 2026 року, якою застосовано до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,підозрюваного за ч. 3 ст. 332 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави, залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: