КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження: № 21-з/824/72/2025
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2025 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши в залі суду у відкритому судовому засіданні, заяву адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 20 червня 2025 року,

за участю прокурора ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 , -

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20.06.2025, на часткове задоволення апеляційних скарг обвинуваченого ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_8 , скасовано ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 19.03.2024, якою закрито кримінальне провадження в частині обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 375 КК України, на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, та призначено новий розгляд у суді першої інстанції.

Захисник ОСОБА_5 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 , подав заяву про роз`яснення вказаного судового рішення.

В обґрунтування заяви захисник послався на те, що в мотивувальній частині ухвали апеляційного суду зазначено, що ОСОБА_6 "перебуває у статусі обвинуваченого", попри те, що провадження відносно нього було закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України, тому просить чітко вказати чи визнає Київський апеляційний суд, що на момент розгляду апеляційної скарги в даному провадженні ОСОБА_6 втратив статус обвинуваченого; чи надає скасування ухвали суду апеляційної інстанції (без одночасного відновлення обвинувачення) автоматичну зміну статусу особи; на підставі якої правової норми здійснено висновок про те, що особа після ухвали про закриття провадження, все ще перебуває в статусі обвинуваченого.

Надалі захисник вказує, що апелянти прямо просили суд закрити провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України, натомість суд апеляційної інстанції не закрив провадження, тому просить надати роз`яснення, чому не було виконано законну вимогу ст. 417 КПК України; чому не враховано правову позицію Об`єднаної палати ККС ВС від 25.09.2023 щодо обов`язковості закриття провадження саме за п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Також захисник просить роз`яснити, яким чином Київський апеляційний суд у своїй ухвалі врахував принцип не погіршення становища особи; чи не є скасування рішення із залишенням провадження "відкритим" порушенням принципу правової визначеності та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Звертається захисник про роз`яснення і того, яка саме процесуальна норма дозволяє повернути справу на новий розгляд у ситуації, коли обвинувачення фактично не існує, діяння не описано належним чином, підстава обвинувачення втратила чинність, відсутній об`єкт та суб`єкт кримінального правопорушення, водночас поставив питання про те, чи врахував суд, що КПК України не передбачає відновлення статусу обвинуваченого без нового процесуального рішення (нового повідомлення про підозру чи обвинувального акта).

За викладеним, вважає за необхідне надати судом апеляційної інстанції розгорнуте та мотивоване роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 20.06.2025.

Заслухавши доповідь головуючого судді, пояснення захисника ОСОБА_5 та обвинуваченого ОСОБА_6 , які підтримали заяву про роз`яснення ухвали суду апеляційної інстанції від 20.06.2025, пояснення прокурора ОСОБА_7 , який заперечив проти задоволення заяви, з підстав і того, що питання, які поставлені в заяві про роз`яснення судового рішення, взагалі не стосуються змісту ухвали від 20.06.2025, дослідивши матеріали провадження за заявою та доводи, що викладені в заяві про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 20.06.2025, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Виходячи із системного тлумачення положень глави 29 КПК України, в розумінні ч. 1 ст. 380 цього Кодексу, якщо судове рішення - вирок чи ухвала суду, є незрозумілими, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Тобто, роз`яснення рішення - це його викладення у більш ясній і зрозумілій формі.

Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті його частини, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду.

Роз`ясненню підлягає вирок чи ухвала суду і у разі, якщо без такого роз`яснення їх складно виконати, або є ймовірність неправильного виконання резолютивної частини рішення внаслідок її неясності.

Якщо фактично порушується питання про зміну рішення або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів та підстав прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Як слідує з матеріалів провадження, адвокат ОСОБА_5 звернувся до Київського апеляційного суду з заявою про роз`яснення ухвали суду від 20.06.2025.

У свою чергу, ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 20.06.2025, на часткове задоволення апеляційних скарг обвинуваченого ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_8 , скасовано ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 19.03.2024, якою закрито кримінальне провадження № 620 200 000 000 002 67 від 11.03.2020 в частині обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 375 КК України, на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, фактично з підстав її постановлення незаконним складом суду та призначено новий розгляд у суді першої інстанції.

Оскільки колегія суддів при скасуванні ухвали місцевого суду від 19.03.2024 та призначенні нового розгляду у суді першої інстанції, в силу ч. 2 ст. 415 КПК України у взаємозв`язку з нормою ч. 3 ст. 26 КПК України, не наділена повноваженнями ухвалювати рішення за змістом апеляційних вимог сторони захисту/чи відмовити в його ухваленні про постановлення нової ухвали в порядку ст. 417 КПК України про закриття кримінального провадження № 620 200 000 000 002 67 від 11.03.2020 в частині обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 375 КК України, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку із відсутністю події кримінального правопорушення, і як похідне наводити мотиви для прийняття такого рішення, - то є незрозумілим, як колегія суддів може роз`яснити ухвалу від 20.06.2025:

- про зміну, на думку сторони захисту, процесуального статусу обвинуваченого ОСОБА_6 , інтереси якого у цьому кримінальному провадженні може представляти тільки захисник, в даному випадку - адвокат ОСОБА_5 , з наданням оцінки щодо закриття провадження стосовно ОСОБА_6 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України попереднім складом суду апеляційної інстанції, рішення про що скасовано Верховним Судом, з "чіткою вказівкою чи визнає Київський апеляційний суд, що на момент розгляду апеляційної скарги в даному провадженні ОСОБА_6 втратив статус обвинуваченого" і на "підставі якої правової норми здійснено висновок про те, що особа після ухвали про закриття провадження, все ще перебуває в статусі обвинуваченого";

- чи врахував суд, що КПК України не передбачає відновлення статусу обвинуваченого без нового процесуального рішення (нового повідомлення про підозру чи обвинувального акта);

- про невиконання апеляційної вимоги судом про закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України, що випливає з виконання законної вимоги ст. 417 КПК України, з врахуванням правової позиції Об`єднаної палати ККС ВС від 25.09.2023 щодо обов`язковості закриття провадження саме за п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України;

- яким чином Київський апеляційний суд у своїй ухвалі врахував принцип не погіршення становища особи;

- чи не є скасування рішення із залишенням провадження "відкритим" порушенням принципу правової визначеності та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод;

- яка саме процесуальна норма дозволяє повернути справу на новий розгляд у ситуації, коли обвинувачення фактично не існує, діяння не описано належним чином, підстава обвинувачення втратила чинність, відсутній об`єкт та суб`єкт кримінального правопорушення.

За наведеним, колегії суддів уважає, що сторона захисту в своїй заяві про необхідність надання судом апеляційної інстанції розгорнутого та мотивованого роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 20.06.2025 фактично просить внести зміни до ухвали у спосіб постановлення рішення по суті питань апеляційних вимог на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 19.03.2024, які не були предметом дослідження судом апеляційної інстанції та рішення по яких не приймалося та мотиви не наводилися - що є неприпустимим.

Колегія суддів не вбачає наявності жодної з можливих підстав для роз`яснення ухвали від 20.06.2025, оскільки при її постановленні судом були дотримані вимоги ст. 419 КПК України, зазначено мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, положення закону, якими він керувався, та висновки суду.

Підсумовуючи, на переконання колегії суддів, ухвала Київського апеляційного суду від 20.06.2025 за наслідками розгляду апеляційних скарг обвинуваченого ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_8 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 19.03.2024 - є зрозумілою і такою, що не припускає іншого тлумачення, у зв`язку з чим вона не підлягає роз`ясненню, а тому підстави для задоволення заяви захисника ОСОБА_5 - відсутні.

Керуючись ст. 380 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Заяву захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 20 червня 2025 року - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д І :

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3