Справа № 750/1697/26
Провадження № 1-кс/750/511/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2026 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого П`ятого СВ (з дислокацією у м. Чернігові) ТУ ДБР, розташованого у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000253 від 27.12.2022, стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Водянівка Астраханської області Російської Федерації, громадянина України, із середньою освітою, неодруженого, утриманців не маючого, раніше не судимого в силу ст. 89 КК України, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 408 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий П`ятого СВ (з дислокацією у м. Чернігові) ТУ ДБР, розташованого у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Чернігівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив задовольнити з наведених у ньому підстав та застосувати тримання під вартою у межах строку досудового розслідування.

Захисник просив обрати підозрюваному будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою. Зазначив, що підозру сторона захисту вважає необгрунтованою, із кваліфікацією дій підозрюваного теж не погоджуються. Дійсно, ОСОБА_5 залишив військову частину, проте підставою для цього стало порушення його законних прав та інтересів. Тому ОСОБА_5 почав захист свої прав в судових установах, не переховуючись, оскільки брав участь в судових засіданнях. Ризики, перелічені в клопотанні, є недоведеними. Ризик переховування відсутній, оскільки ОСОБА_5 і надалі бажає проходити військову службу після того, як будуть поновлені його права. Свідки були допитані у 2023 році, докази тиску на них відсутні. Він як особа рядового складу не може впливати на офіцерів. Докази існування ризику, передбаченого п. 4 ч.1 ст. 177 КПК України, відсутні.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника.

Заслухавши доводи прокурора, думку підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.

П`ятим СВ (з дислокацією у м. Чернігові) ТУ ДБР, розташованого у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000253 від 27.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.408 КК України.

11.02.2026 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано у порядку ст.191 КПК України (час фактичного затримання 11.02.2026 о 12 год. 30 хв.) на підставі ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м.Чернігова від 11.09.2025 (справа № 750/13551/24; провадження №1кс/7503994/25).

Того ж дня ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, та повідомлено, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України.

Постановою слідчого від 11.02.2026 відновлено досудове розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні.

Згідно із ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із п.3 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний західу вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 статті 177 КПК України.

За змістом ч. 8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються у вчиненні злочинів, зокрема передбаченого ст. 408 КК України, застосовується виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує таке.

Згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити злочин.

У справах «Феррарі-Браво проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Чеботарь проти Молдови» ЄСПЛ зазначив, що для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення. При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування і на даному етапі провадження суд не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчинені кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Таким чином, слідчому судді необхідно оцінити відповідність підозри цій правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості (тобто, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_5 міг вчинити саме цей злочин). При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Враховуючи досліджені в судовому засіданні докази, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років.

При вирішенні клопотання слідчий суддя приймає до уваги характер вчинених протиправних діянь, які пов`язані з самовільним залишенням місця служби військовослужбовцем, що вчинено в умовах воєнного стану; враховано дані про особу підозрюваного, його вік, сімейний і матеріальний стан.

Слідчий суддя погоджується з доводами прокурора про те, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, що загрожує йому в разі визнання його винуватим, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності, може як у спосіб погроз, підкупу, психологічного впливу, так і в інший спосіб незаконно впливати на осіб, які можуть бути допитані як свідки, зокрема військовослужбовців зазначеної військової частини.

В оцінці ризиків можливого продовження вчинення кримінального правопорушення, в якому пілозрюється, та іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя приходить до висновку, що ці ризики, наведені слідчим в клопотанні та підтримані прокурором в судовому засіданні, не знайшли свого підтвердження.

Таким чином, у судовому засіданні прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому з урахуванням положень ч.8 ст. 176 КПК України клопотання слід задовольнити, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. При цьому застосування більш м`якого запобіжного заходу, зокрема, у вигляді домашнього арешту, чи більш м`якого, є неможливим з огляду на імперативні положення ч. 8 ст. 176 КПК України, та обставини, які були встановлені судом.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, зважаючи на дію воєнного стану та те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України, відсутні підстави для визначення розміру застави.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з подальшим утриманням в ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор», без визначення розміру застави, строком до 11.04.2026, але не більше ніж строк досудового розслідування.

Строк тримання під вартою необхідно рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 12 год. 30 хв. 11.02.2026.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1