Справа №303/8051/25
№1-кс/303/3/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2026 року м.Мукачево

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши заяву адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , про відвід прокурора Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_5 в кримінальному провадженні №0000911 від 13.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

в с т а н о в и в:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із заявою про відвід прокурора Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_5 в кримінальному провадженні №0000911 від 13.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Заява про відвід мотивована тим, що прокурор Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_5 грубо порушив основоположне право ОСОБА_4 на свободу, норми КПК України, ЗУ «Про прокуратуру» і є упередженим, тому він надалі не може підтримувати обвинувачення у кримінальному провадженні №0000911, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 13.08.2025 року.

Так, 27 листопада 2025 року прокурор Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_5 погодив клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 , яке було складено старшою слідчою СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області капітаном поліції ОСОБА_6 . Згідно даного клопотання, погодженого прокурором, поряд із клопотанням обрати найсуворіший запобіжний захід у вигляді тримання під вартою було зазначено «з визначенням застави в розмірі 1650 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб». Норми КПК України та будь-який інший закон не наділяють слідчу зазначати у клопотанні розмір застави, даний обов`язок належить згідно ч.3 ст.183 КПК України виключно слідчому судді з дотриманням закону. Прокурор погодивши дане клопотання не здійснив функцію нагляду за законністю під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні та фактично санкціонував дане незаконне клопотання.

Адвокат ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим про дату і місце розгляду заяви, в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Прокурор ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, згідно якої просить розглянути заяву про відвід без його участі та відмовити у її задоволенні, посилаючись на те, що дана заява є не обгрунтованою, безпідставною та такою, що не грунтується на жодних нормах кримінального процесуального законодавства; при визначенні розміру застави слідчий, прокурор діяли в межах та спосіб, передбачений КПК України, використовуючи свої дискреційні повноваження.

Дослідивши матеріали заяви про відвід прокурора, подані прокурором заперечення, слідчий суддя приходить до слідуючого висновку.

Відповідно до п.18 ч.1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотримання прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно ст. 77 КПК України прокурор, слідчий не має права брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, членом сім`ї або близьким родичем сторони, заявника, потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому ж провадженні як слідчий суддя, суддя, захисник або представник, свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

Таким чином закон встановлює вичерпний перелік підстав, за наявності яких прокурор підлягає відводу.

Заявлений адвокатом ОСОБА_3 відвід фактично полягає у незгоді заявника з погодженням прокурором клопотання старшої слідчої СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , яке адвокат вважає незаконним через наявність у ньому вказівки на розмір застави, що на думку останнього не належить до повноважень слідчої, недослідження прокурором майнового стану ОСОБА_4 та ненадання до клопотання доказів можливості внести ОСОБА_4 такий значний розмір застави.

Разом з цим, зазначення слідчою у клопотанні про застосування запобіжного заходу пропонованого розміру застави є реалізацією процесуального права сторони обвинувачення, однак такий розмір не є обов`язковим для слідчого судді, який відповідно до вимог КПК України самостійно визначає розмір застави з урахуванням обставин справи та критеріїв, передбачених законом. У випадку незгоди з рішенням слідчого судді, в якому визначено розмір застави, підозрюваний або його захисник мають право оскаржити таке в апеляційному порядку.

Статтею 184 КПК України встановлено перелік відомостей, які обов`язково підлягають зазначенню у клопотанні про застосування запобіжного заходу. При цьому цей перелік не є вичерпним, а тому сторона обвинувачення вправі наводити й інші обставини та доводи, які мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

Зазначення стороною обвинувачення пропонованого розміру застави не суперечить вимогам закону та не підміняє повноважень слідчого судді, який відповідно до ст. 182, 183 КПК України самостійно визначає її розмір.

Таким чином, припущення адвоката ОСОБА_3 щодо упередженості прокурора не підтверджені фактичними матеріалами кримінального провадження.

З практики ЄСПЛ вбачається, що особиста безсторонність означає відсутність упередженості або прихильності, що презюмується, поки не надано доказів протилежного.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду, прокурора, слідчого, дізнавача слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді (прокурора, слідчого, дізнавача) для відсторонення його від справи. Причому суддя (прокурор, слідчий, дізнавач) вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Сумнів у неупередженості будь-якого учасника процесу повинен бути розумним та не ґрунтуватися на власних суб`єктивних міркуваннях і особистих відчуттях (припущеннях).

Отже, для відводу прокурора необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Заявлений адвокатом ОСОБА_3 відвід прокурору не містить належних даних, які свідчили б про наявність підстав для відводу прокурора, що передбачені зазначеною нормою КПК України.

Враховуючи вищенаведене, аналізуючи наведені адвокатом ОСОБА_3 в заяві мотиви для відводу прокурора Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_5 , слідчий суддя дійшов висновку про те, що адвокатом ОСОБА_3 не доведено наявність об`єктивних підстав для сумніву в упередженості прокурора ОСОБА_5 , а тому заява про відвід прокурора не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 77, 80, 81 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 , про відвід прокурора Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_5 в кримінальному провадженні №0000911 від 13.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1