Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2025 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчої СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002129 від 21.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, про арешт майна

У С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчої СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , про арешт майна.

Клопотання обґрунтовує тим, що 21.10.2025 о 18 год. 40 хв., працівниками поліції зупинений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: м. Київ, просп. Георгія Гонгадзе, 5, та у період часу з 21 год. 19 хв. по 22 год. 44 хв. 21.10.2025 проведено особистий обшук останнього, під час якого виявлено та вилучено наркотичний засіб, обіг якого обмежено- канабіс, загальною масою 227,99 г, який останній зберігав з метою подальшого збуту.

Окрім того, під час проведення особистого обшуку ОСОБА_4 у порядку ст. 208 КПК України, вилучено: відро білого кольору, що обмотане чорною плівкою, в середині якого суміш білого кольору, 81 зіп пакет, грошові кошти в сумі 15 000 гривень (15 купюр по 1000 гривень), картонну коробку з наліпкою «Нова пошта», мобільний телефон «IPHONE 14», темносинього кольору, Imei1: НОМЕР_1 , Imei2: НОМЕР_2 .

Постановою слідчого у кримінальному провадженні вилучені предмети визнано речовими доказами, оскільки у органу досудового розслідування, є підстави вважати, що зазначені предмети є підшуканими, пристосованими та використаними як засоби та знаряддями вчинення кримінального правопорушення, та може бути використаний як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також можуть зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення. Також, на вилученому мобільному телефоні може зберігатись інформація щодо підготовки та реалізації злочинного умислу.

Враховуючи вищенаведене, слідчий приходить до висновку, що вищезазначене майно має значення для встановлення істини у кримінальному провадженні і може бути використане, як доказ під час судового розгляду.

Розгляд клопотання відбувається без виклику власника майна, з метою забезпечення арешту майна.

Згідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукувані, пристосовані, чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

У відповідності ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи, що накладення арешту на майно проводиться з метою забезпечення завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, розумність та співрозмірність обмеження права власності, а також те, що вищевказані предмети визнані речовими доказами та мають важливе доказове значення для кримінального провадження, оскільки можуть зберігати на собі сліди кримінального правопорушення, а відтак слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчої СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002129 від 21.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, про арешт майна - задовольнити;

Накласти арешт на вилучене майно ОСОБА_4 , а саме: відро білого кольору, що обмотане чорною плівкою, в середині якого суміш білого кольору, 81 зіп пакет, грошові кошти в сумі 15 000 гривень (15 купюр по 1000 гривень), картонну коробку з наліпкою «Нова пошта», мобільний телефон «IPHONE 14», темносинього кольору, Imei1: НОМЕР_1 , Imei2: НОМЕР_2 ;

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя Подільського

районного суду м. Києва ОСОБА_1