Справа № 686/6824/24
Провадження № 1-кс/686/368/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 січня 2026 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю скаржника ОСОБА_3 , представника скаржника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління ДБР, розташованого у м. Хмельницькому щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування скарги вказав, що 04.03.2024 отримав лист №335зкп/х/14-01-01-6991/2024 від 16.02.2024 про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР, з яким не погоджується. Просить зобов`язати слідчого внести заяву-повідомлення про злочин до ЄРДР.

Скаржник та його представник у судовому засіданні вимоги скарги підтримали та просили її задовольнити.

Представник органу досудового розслідування, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши думку скаржника та його представника, дослідивши матеріали скарги, слідча суддя дійшла висновку про відмову в задоволенні скарги з таких підстав.

Відповідно до матеріалів за зверненням ОСОБА_3 встановлено, що останній звернувся до Президента України із заявою про вчинення кримінального правопорушення суддями Хмельницького апеляційного суду ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , заступником голови Апеляційного суду Хмельницької області ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , прокурором м. Хмельницького ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .

У заяві вказував, що судді апеляційної інстанції безпідставно не надавали скаржнику побачення з рідними, порушували його процесуальні права, проводили судовий розгляд справ у його відсутності та відсутності представника, без надання можливості ознайомитися із матеріалами справи, з порушенням принципу змагальності; ухвалили судове рішення про ознайомлення із матеріалами справи без складання відповідного графіку та у відсутності ОСОБА_3 , зобов`язавши здійснювати ознайомлення в суді апеляційної інстанції, а не першої, чим порушили вимоги КПК України; допустили до участі у справі незаконного представника потерпілого; ігнорували клопотання про заміну адвоката; є відповідачами у справах за позовом ОСОБА_3 , що унеможливлює їх участь у суді; не складали присягу суддів, а тому не мають право розглядати справи у суді; дозволили проводити зйомку без його згоди; надали недостатньо часу для ознайомлення із матеріалами справи; відмовляли у розгляді заявлених відводів, не допускають до ОСОБА_3 нотаріуса, надають накази працівникам СІЗО складати надумані догани за порушення режиму утримання, не розглядають клопотання ОСОБА_3 ; безпідставно утримували в клітці понад 10 год., позбавляючи права на обід, вечерю, відправлення релігійних обрядів; всупереч закону винесли ухвалу про конфіскацію майна; наказували конвою жорстоко поводитися із ОСОБА_3 ; не допускали до участі у справі захисників та вчинили на них напад; проводили судовий розгляд у неробочий час; не вручили копії судового рішення.

Дану заяву адміністрацією ДУ «Вінницька установа виконання покарань (№1)» 12.01.2024 за № 3/132 було направлено до Верховної Ради України.

У подальшому заяву ОСОБА_3 було зареєстровано у Апараті Верховної Ради України, звідки направлено до Офісу Генерального прокурора, а звідти до Хмельницької обласної прокуратури.

Із Хмельницької обласної прокуратури заяву ОСОБА_3 супровідним листом № 2496-24 від 25.01.2024 було направлено до Територіального управління ДБР розташованого у м. Хмельницькому та зареєстровано адресатом за № 355зкп від 31.01.2024.

За результатами перевірки за заявою ОСОБА_3 , листом керівника Першого СВ ТУ ДБР розташованого в м. Хмельницькому ОСОБА_13 від 16.02.2024 року за вих. № 355зкп/14-01-01-6991/2024 заявнику було надано відповідь, в якій зазначено, що інформація, яка викладена у заяві, не містить обставин, які б вказували на кримінальне правопорушення, а тому підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні.

Положеннями частини 1ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

На підставі п. 2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 с. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У заяві ОСОБА_3 не викладено жодних відомостей про обставини кримінальних правопорушень, які б підлягали внесенню до ЄРДР, по суті скарга зводиться до незгоди із процесуальними діями суддів Хмельницького апеляційного суду ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_14 , ОСОБА_9 та ОСОБА_15 під час розгляду справ та прийнятими ними рішеннями в ході розгляду справи за участю ОСОБА_3 .

Однак, можливе порушення суддями норм матеріального або процесуального права під час здійснення правосуддя, в тому числі щодо оцінки доказів у кримінальному провадженні, не може виключно кваліфікуватись як кримінальні правопорушення та слугувати підставою для притягнення судді до кримінальної відповідальності.

У разі їх наявності, відповідні порушення усуваються за наслідками перегляду судового рішення вищестоящими судовими інстанціями в апеляційному та касаційному порядку, а також може бути підставою для притягнення судді до дисциплінарної відповідальності.

Отже, оцінка судових рішень, прийнятих суддями та їх поведінка під час розгляду конкретної справи може бути надана виключно у межах встановленого законодавством процесуального контролю.

Окрім того, слідча суддя звертає увагу і на те, що рішенням Конституційного Суду України від 11червня 2020 року №7-р/2020 року визнано такою, що не відповідає Конституції України (є неконституційною), статтю 37 5Кримінального кодексу України. Ця обставина свідчить про те, що в силу неконституційності складу злочину «Постановлення суддею (суддями) завідомо неправосудного вироку, рішення, ухвали або постанови», ідентифікувати склад даного злочину не вбачається за можливе, що виключає кримінальне переслідування.

При розгляді скарги слідча суддя також враховує, що згідно зі ст. 129 Конституції України суддя при здійсненні правосуддя, є незалежним та керується принципом верховенства права. Відповідно до ст. 126 Конституції України забороняється вплив на суддю у будь-який спосіб.

Підстави для дисциплінарної відповідальності судді визначені ст.106 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

За наявності обґрунтованих підстав, що визначені вище, скаржник наділений правом ініціювати питання про притягнення судді до дисциплінарної відповідальності за допущені, на його думку, процесуальні порушення.

Таким чином, при дослідженні матеріалів звернення ОСОБА_3 слідчою суддею підстав для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування не встановлено, а тому, представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління ДБР, розташованого у м. Хмельницькому щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя