Справа № 296/902/26
УХВАЛА

Іменем України

про арешт майна

28 січня 2026 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Корольовського районного суду м. Житомира клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні №0000007 від 14.01.2026, за ч.3 ст.368 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

26.01.2026 до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні №0000007 від 14.01.2026, за ч. 3 ст. 368 КК України, а саме:

- грошових коштів в сумі 640 гривень;

- 20 купюр номіналом по 500 гривень кожна, які передавалися як неправомірна вигода, а саме: АК5767743, ЛБ2121919, ЛА0006874, МВ2661653, КГ5063990, ГМ2757578, КВ2871567, ЄР3831661, МА0833023, ВТ5250204, ВУ0521709, ВУ4088882, ЕБ5804768, ЕП1052590, КЄ9479888, БА4520062, ЗМ4478068, КЕ7567248, КЗ3856871, КЕ1776463.

що були вилучені в ході особистого обшуку ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснює досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000007 від 14.01.2026, за ч.3 ст.368 КК України

Досудовим розслідуванням встановлено, що військовозобов`язаний організував протиправну схему пов`язану з вимаганням та отриманням неправомірної винагороди за попередньою змовою з невстановленими наразі службовими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 , за здійснення втручання в Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів (Оберіг) та коригування даних осіб призовного віку, з метою приховування порушень пов`язаних з обліком військовозобов`язаних.

22.01.2026 за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії у формі контролю за вчиненням злочину ОСОБА_6 отримав від ОСОБА_7 грошові кошти а саме : 20 купюр номіналом по 500 гривень кожна, які передавалися як неправомірна вигода, а саме: АК5767743, ЛБ2121919, ЛА0006874, МВ2661653, КГ5063990, ГМ2757578, КВ2871567, ЄР3831661, МА0833023, ВТ5250204, ВУ0521709, ВУ4088882, ЕБ5804768, ЕП1052590, КЄ9479888, БА4520062, ЗМ4478068, КЕ7567248, КЗ3856871, КЕ1776463

22.01.2026 в порядку ст. 208 КПК за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України ОСОБА_5 було затримано та проведено особистий обшуку в ході якого було виявлено та вилучено грошові кошти, які передавалися як неправомірна вигода а також 640 гривень - власні кошти.

22.01.2026 постановою слідчого вищевказані кошти, які були вилучені під час особистого обшуку ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000007 від 14.01.2026, ч. 3 ст. 368 КК України.

23.01.2026 слідчий за допомогою засобів поштового зв`язку подав до суду клопотання про накладення арешту на вищевказане майно на підставі п.1 ч.2 ст.170 КПК України з метою забезпечення збереження речового доказу.

Слідчий надав заяву про розгляд клопотання без його участі, також просив клопотання задовільнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник- адвокат ОСОБА_8 до суду не з`явилися. Від ОСОБА_8 надійшла заява про розгляд клопотання без участі сторони захисту. Заперечень проти арешту майна не має

Неявка належним чином повідомлених осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося в силу положень ч.4 ст.107 КПК України.

Розглянувши клопотання по суті, слідчий суддя приходить до наступного

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Під час судового розгляду клопотання слідчий суддя встановив, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснює досудове розслідування кримінального провадження №0000007 від 14.01.2026, за ч. 3 ст. 368 КК України за фактом, що військовозобов`язаний організував протиправну схему пов`язану з вимаганням та отриманням неправомірної винагороди за попередньою змовою з невстановленими наразі службовими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 , за здійснення втручання в Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів (Оберіг) та коригування даних осіб призовного віку, з метою приховування порушень пов`язаних з обліком військовозобов`язаних.

22.01.2026 за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії у формі контролю за вчиненням злочину ОСОБА_6 було передано грошові кошти а саме : 20 купюр номіналом по 500 гривень кожна, які передавалися як неправомірна вигода, а саме: АК5767743, ЛБ2121919, ЛА0006874, МВ2661653, КГ5063990, ГМ2757578, КВ2871567, ЄР3831661, МА0833023, ВТ5250204, ВУ0521709, ВУ4088882, ЕБ5804768, ЕП1052590, КЄ9479888, БА4520062, ЗМ4478068, КЕ7567248, КЗ3856871, КЕ1776463

22.01.2026 в порядку ст. 208 КПК за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України ОСОБА_5 було затримано та проведено особистий обшуку в ході якого було виявлено та вилучено грошові кошти, які передавалися як неправомірна вигода, а також 640 грн, невідомого походження

22.01.2026 постановою слідчого вищевказані кошти, які були вилучені під час особистого обшуку ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000007 від 14.01.2026, ч. 3 ст. 368 КК України.

23.01.2026 слідчий за допомогою засобів поштового зв`язку подав до суду клопотання про накладення арешту на вищевказане майно на підставі п.1 ч.2 ст.170 КПК України з метою забезпечення збереження речового доказу.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, слідчий суддя під час розгляду цього клопотання має встановити лише чи відповідає вилучене майно ознакам речового доказу. При цьому слідчий суддя не уповноважений надавати оцінку чи наявний склад кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 368 КК України.

Слідчий суддя визнає, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно вказане в клопотанні, оскільки воно відповідає критерію речового доказу у кримінальному провадженні за ч. 3 ст. 368 КК України.

Будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт речового доказу, з метою його збереження слідчий суддя не вбачає, адже під час судового розгляду докази оцінюються безпосередньо судом.

Таким чином, вважаю за необхідне клопотання слідчого задовільнити в повному обсязі та накласти арешт з забороною відчуження, користування чи розпорядження майном.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 22.01.2026, під час особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 а саме:

- грошові кошти в сумі 640 гривень;

- 20 купюр номіналом по 500 гривень кожна, які передавалися як неправомірна вигода, а саме: АК5767743, ЛБ2121919, ЛА0006874, МВ2661653, КГ5063990, ГМ2757578, КВ2871567, ЄР3831661, МА0833023, ВТ5250204, ВУ0521709, ВУ4088882, ЕБ5804768, ЕП1052590, КЄ9479888, БА4520062, ЗМ4478068, КЕ7567248, КЗ3856871, КЕ1776463.

заборонивши відчуження, користування та розпорядження щодо вказаного майна.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню, проте може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвалу оголошено 28.01.2026

Слідчий суддя ОСОБА_1