Справа № 355/123/26
Провадження № 1-кс/355/40/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2026 року селище Баришівка

Баришівський районний суд Київської області у складі

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Баришівка клопотанняпрокурора Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження №0000052, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 січня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,

ВСТАНОВИВ:

1.Суть питання. Встановлені органом досудового розслідування обставини. Обґрунтування щодо підставності арешту майна.

26 січня 2026 року до слідчої судді Баришівського районного суду Київської області надійшло означене клопотання про накладення арешту на майно у порядку ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України (надалі також КПК України).

За доводами означеного клопотання, Слідчим відділення відділу поліції № 1 Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000052 від 25.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до ЧЧ ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення, про те, що 24.01.2026 близько 13 год 45 хв працівниками поліції в с. Лук`янівка Броварського району Київської області зупинений автомобіль ГАЗ 2705 НОМЕР_1 , який перевозив в кузові вищевказаного автомобіля деревину породи "сосна" без відповідних документів.

25 січня 2026 року відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000052 від 25.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

В подальшому, з метою документування злочину та збирання доказів, які у подальшому матимуть значення у розслідуванні кримінального провадження, старшим слідчим слідчого відділу ОСОБА_4 , 24.01.2026 проведено огляд місця події за адресою: Київська область, Броварський район, с. Лук`янівка, за координатами 50.520911, 31.380092, квартал 2 виділ 1 та квартал 1 виділ 3 Бориспільського надлісництва Баришівського лісництва, під час якого було виявлено та вилучено:

- спил з пенька № 1 діаметром 30 см та спил з пенька № 2 діаметром 34 см, які поміщено до спеціального експертного пакету № WAR 1721203;

- спил з пенька № 3 діаметром 45 см, який поміщено до спеціального експертного пакету № NPU 5526806;

- спил з пенька № 4 діаметром 30 см та спил з пенька № 5 діаметром 31 см, які поміщено до спеціального експертного пакету № PSP 4222079;

- спил з пенька № 6 діаметром 34 см та спил з пенька № 7 діаметром 38 см, які поміщено до спеціального експертного пакету № NPU 5526807.

Постановою слідчого від 26.01.2026 вилучені під час проведення огляду місця події речі визнано речовими доказами.

Прокурором у поданому клопотанні обґрунтовується, що речі (предмети), які перераховані у зазначеному клопотанні, мають значення для досудового розслідування, містять відомості, які будуть використані як докази у розслідуваному кримінальному провадженні та під час судового розгляду.

2.Участь сторін кримінального провадження. Позиція щодо заявленого клопотання.

У поданому клопотанні міститься прохання про розгляд поданого клопотання без участі прокурора.

3.Правове регулювання питання арешту майна у кримінальному провадженні.

Підстави, порядок, завдання, умови та інші аспекти арешту майна регламентовані ст. 170 КПК України, застосовні положення якої у даному провадженні такі:

- арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку (абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України);

- завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України);

- арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, тобто, на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України (п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України);

- арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів (ч. 10 ст. 170 КПК України);

- заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).

4. Мотиви слідчої судді при постановленні ухвали.

Вирішуючи питання про арешт майна з метою збереження речових доказів, слідчий суддя повинен встановити, чи є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до частини 1 статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Питання відповідності майна критеріям ст. 98 КПК України, для цілей, визначених п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, аналізується під час розгляду клопотання про арешт такого майна у порядку ст. 94 КПК України слідчим суддею, виходячи з фактичних обставин справи та суті вчинюваного кримінального правопорушення.

В цьому випадку, означене майно (спили з пеньків), згідно із постановою слідчого СВ ВП №1 Броварського РУП ГУНП в Київській області від 26.01.2026, визнано речовими доказами, у порядку ст. 98 КПК України, з наведенням відповідних мотивів такого визнання.

В свою чергу, слідчою суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК України встановлено, що це майно відповідає критеріям ст. 98 вказаного КПК України, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, яке розслідується у межах кримінального провадження, матеріальні об`єкти (транспортний засіб, речі та документи) можуть бути використані як докази фактів і обставин, що встановлюються під час досудового розслідування, тобто мають значення речового доказу. Таким чином, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а не застосування заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту на таке майно, може призвести до його відчуження, знищення, перетворення або зміни.

Обставини, передбачені абз. 2 ч. 3 ст. 170 КПК України, також є наявними, враховуючи аргументи, відображені у клопотанні щодо мети арешту.

Власне клопотання про накладення арешту відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів майна, передбачених главою 17 розділу ІІ КПК України, на яке може бути накладено арешт.

У судовому засіданні слідчою суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України. Суд констатує, що клопотання містить правові підстави для арешту майна, обґрунтування достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівку на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, яке є пропорційним, відповідає тяжкості правопорушення і не становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.

З огляду на зазначене, слідча суддя доходить висновку щодо доцільності накладення арешту на майно, на підставі ст. 170 КПК України, оскільки є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

5.Висновки за результатами розгляду клопотання.

За таких обставин, слідча суддя, дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, констатує та виснує, що:

-є наявними обставини, регламентовані ст. 167, 168, п. 1 ч. 2, абз. 2 ч. 3 ст. 170 КПК України;

-вказане у клопотанні майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 10 ст. 170 КПК України.

З огляду на зазначене, слідча суддя, враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, доходить висновку, що клопотання підлягає задоволенню та вважає за необхідне застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий спосіб арешту майна, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаться на інтересах осіб, та накласти арешт саме на підставі ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 131-132, 170 - 173, 309, 369 - 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження №0000052, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 січня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на вилучене під час огляду місця події, проведеного 24.01.2026 за адресою: Київська область, Броварський район, с. Лук`янівка, за координатами 50.520911, 31.380092, квартал 2 виділ 1 та квартал 1 виділ 3 Бориспільського надлісництва Баришівського лісництва, майно, а саме на:

- спил з пенька № 1 діаметром 30 см та спил з пенька № 2 діаметром 34 см, які поміщено до спеціального експертного пакету № WAR 1721203;

- спил з пенька № 3 діаметром 45 см, який поміщено до спеціального експертного пакету №NPU 5526806;

- спил з пенька № 4 діаметром 30 см та спил з пенька № 5 діаметром 31 см, які поміщено до спеціального експертного пакету № PSP 4222079;

- спил з пенька № 6 діаметром 34 см та спил з пенька № 7 діаметром 38 см, які поміщено до спеціального експертного пакету № NPU 5526807,

із дозволом слідчому, прокурору використовувати означене майно під час проведення слідчих дій та в ході проведення експертиз.

Ухвала підлягає негайному виконанню на всій території України.

В силу ст. 175 КПК України негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на прокурора Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 .

Ухвала слідчої судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчої судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчої судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_5