Справа № 405/68/26
провадження № 1-кс/405/184/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.01.2026 м. Кропивницький

Слідчий суддя Подільського районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 08.08.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000111 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 263 КК України, про арешт майна, -

встановив:

16.01.2026 до Подільського районного суду міста Кропивницького від старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 надійшло клопотання про арешт майна, яке 13.01.2026 тимчасово вилучено:

1) під час обшуку транспортного засобу марки BMW, моделі 535і, номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , яким користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у ході якого виявлено та вилучено: транспортний засіб марки BMW, моделі 535і, номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 ;

2) під час обшуку транспортного засобу марки Skoda Octavia Tour, номерний знак НОМЕР_3 , VIN НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_4 , яким користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у ході якого виявлено та вилучено:

- транспортний засіб марки Skoda Octavia Tour, номерний знак НОМЕР_3 , VIN НОМЕР_4 ;

- ключі до транспортного засобу марки BMW моделі 535і, номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 .

Клопотання про арешт майна слідчий обґрунтовує тим, що вилучені під час обшуків автомобілі визнано речовими доказами по вказаному кримінальному провадженню, оскільки вони мають значення для кримінального провадження, тому з метою їх збереження слідчий просить накласти на них арешт.

Слідчий, прокурор в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлені, причини неявки до суду не повідомили.

Підозрюваний ОСОБА_5 , його захисник - адвокат ОСОБА_6 , в судове засідання не з`явились, про дату, місце та час розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки до суду не повідомили.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання слідчого про арешт майна, дослідивши матеріали, які надані слідчим в обґрунтування клопотання про арешт майна, врахувавши письмову позицію слідчого та сторони захисту, дійшов таких висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчими відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 08.08.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000111 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 263 КК України.

13.01.2026 слідчим на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Кропивницького від 06.01.2026 проведено обшуки: транспортного засобу марки BMW, моделі 535і, номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , в ході якого даний автомобіль було вилучено; транспортного засобу марки Skoda Octavia Tour, номерний знак НОМЕР_3 , VIN НОМЕР_4 , в ході якого вилучено сам автомобіль та ключі від нього.

14.01.2026 слідчим повідомлено ОСОБА_5 про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 189 КПК України.

Метою арешту тимчасово вилученого майна слідчим визначено п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу) (п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України).

Вирішуючи клопотання слідчого про арешт майна, слідчий суддя дійшов до висновку, що слідчим в клопотанні не наведено належного обґрунтування про можливість визнання вилученого майна, як доказу у кримінальному провадженні, тому підстав для арешту цього майна з метою збереження речових доказів, слідчим суддею не встановлено.

Так, ч. 4 ст. 189 КК України про яку повідомлено ОСОБА_7 передбачає додаткове покарання у виді конфіскації майна.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Окрім цього, транспортні засоби, які слідчий просить арештувати належать ОСОБА_4 , дружині ОСОБА_5 .

У відповідності до ч. 1 ст. 355 Цивільного кодексу України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Відповідно до ч. 1 ст. 60 Сімейного кодексу України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя (ч. 2 ст. 60 СК). Такий же підхід до питання належності особам, які є подружжям, на праві власності майна, набутого ними за час шлюбу, передбачають ч. ч. 3, 4 ст. 368 ЦК.

Як вбачається з ч. ч. 1, 3 ст. 368 ЦК спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.

У відповідності до ч. ч. 1-3 ст. 61 СК об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту. Об`єктом права спільної сумісної власності є заробітна плата, пенсія, стипендія, інші доходи, одержані одним із подружжя. Якщо одним із подружжя укладено договір в інтересах сім`ї, то гроші, інше майно, в тому числі гонорар, виграш, які були одержані за цим договором, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Усі найважливіші питання життя сім`ї мають вирішуватися подружжям спільно, на засадах рівності. Вважається, що дії одного з подружжя стосовно життя сім`ї вчинені за згодою другого з подружжя (ч. 2 та 3 ст. 54 СК).

За приписами ч. 2 ст. 370 ЦК у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу (ч. 1 ст. 69 СК).

У відповідності до ч. 1 ст. 70 СК у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 73 СК за зобов`язаннями одного з подружжя стягнення може бути накладено лише на його особисте майно і на частку у праві спільної сумісної власності подружжя, яка виділена йому в натурі.

Відповідно до ч. 12 ст. 100 КПК спір про належність речей, що підлягають поверненню, вирішується в порядку цивільного судочинства.

У межах кримінального провадження є неприпустимим вирішення спору про право власності на майно шляхом поділу його з виділенням часток (постанова Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 04.10.2022 у справі №752/7440/18).

Із огляду на наведене у разі вирішення питання щодо накладення арешту на майно, що перебуває у спільній сумісній власності, зокрема з метою конфіскації як вид покарання, підлягає арешту не все майно, а лише частина такого майна, яка може бути конфіскована. Вказана позиція узгоджується з висновком, викладеним в постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 у справі №2-3392/11 (провадження №14-105цс19).

Отже, з метою забезпечення конфіскації майна, як виду покарання судом встановлено про наявність підстав для накладення арешту на 1/2 частину автомобіля Skoda Octavia Tour, номерний знак НОМЕР_3 , VIN НОМЕР_4 , та 1/2 частину автомобіля марки BMW, моделі 535і, номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 .

Окрім цього, задля забезпечення прав іншого з подружжя, тобто ОСОБА_4 , слідчий суддя не вбачає підстав для накладення арешту на вилучені автомобілі із забороною користування ними, а тільки заборони їх розпорядження, і як наслідок клопотання слідчого в частині накладення арешту на ключі до транспортного засобу марки BMW моделі 535і, номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , задоволенню не підлягають та у відповідності до ч. 3 ст. 173 КПК України, підлягає негайному поверненню.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

На переконання слідчого судді, на даному етапі досудового розслідування, накладення арешту на вилучене майно, з метою забезпечення конфіскації, як виду покарання, є необхідним для виконання вищенаведених завдань кримінального провадження щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення.

Такий арешт пов`язаний з втручанням у право особи на власність, що є складовою права на мирне володіння своїм майном (передбачене у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Водночас, на переконання слідчого судді, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права особи, оскільки є необхідним і пропорційним до законної мети, що переслідується - нагальної суспільної потреби у розслідуванні корупційних кримінальних правопорушень.

Слідчий суддя вважає, що вказаний суспільний інтерес при врівноважуванні повинен отримати більшу вагу, тоді як інтерес осіб, що полягає у можливості володіти своїм майном, має порівняно меншу вагу.

Окрім того, таке втручання стосуватиметься виключно конкретного майна, яке має важливе значення для досудового розслідування, що вказує на співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

За наведених підстав клопотання слідчого про арешт майна є обґрунтованим та таким, що підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 170-173, 369-372 КПК України,

постановив:

клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, яке 13.01.2026 тимчасово вилучено:

1) під час обшуку транспортного засобу марки BMW, моделі 535і, номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , яким користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у ході якого виявлено та вилучено: транспортний засіб марки BMW, моделі 535і, номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 ;

2) під час обшуку транспортного засобу марки Skoda Octavia Tour, номерний знак НОМЕР_3 , VIN НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_4 , яким користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у ході якого виявлено та вилучено: транспортний засіб марки Skoda Octavia Tour, номерний знак НОМЕР_3 , VIN НОМЕР_4 ; - із забороною розпорядженням наведеними вище автомобілями.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що арешт майна може бути скасований в порядку, визначеному статтею 174 КПК України.

Копію ухвали, негайно після її постановлення, надіслати сторонам кримінального провадження.

Ухвала може бути оскарження безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_8