Справа № 758/235/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2026 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кримінальному провадженні №0002241, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 листопада 2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до Подільського районного суду міста Києва з клопотанням у кримінальному провадженні №0002241, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.11.2025, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

В обгрунтування клопотання вказує на те, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУ НП в м. Києві знаходяться матеріали кримінального №0002241 дані щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.11.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, процесуальне керівництво у якому здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.11.2025 приблизно о 21 годині 45 хвилин ОСОБА_5 , керуючи технічно-справним автомобілем «Audi E-tron Sportback 50», реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухався по проїзній частині Володимирського узвозу зі сторони Поштової площі в бік Європейської площі, неподалік електроопори міського освітлення №12, що територіально відноситься до Подільського району міста Києва, не урахував дорожні умови у вигляді зволоженої кам`яної бруківки, не впорався з керуванням та в результаті чого допустив виїзд на зустрічну смугу.

В цей час, в зустрічному напрямку для ОСОБА_5 , в крайній лівій смузі рухався автомобіль «Toyota Prius» реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_7 , в салоні якого перебував пасажир ОСОБА_8 .

З моменту виїзду автомобіля «Audi E-tron Sportback 50», реєстраційний номер НОМЕР_1 в його смугу руху, водій ОСОБА_7 не мав технічної можливості уникнути зіткнення, шляхом застосування екстреного гальмування.

В результаті виїзду автомобіля «Audi E-tron Sportback 50», реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_5 на зустрічну смугу руху відбулось зіткнення із автомобілем «Toyota Prius» реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_7 в салоні якого перебувала пасажирка ОСОБА_8 .

Внаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди водій ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 отримав наступні тілесні ушкодження: «…Поєднана травма тіла: - закрита травма лівого стегна: уламковий перелом верхньої третини лівої стегнової кістки (зі зміщенням уламків);- закрита травма лівої гомілки: міжвиростковий перелом лівої великогомілкової кістки (зі зміщенням уламків); - закрита травма грудної клітки: крововиливи у паренхіму лівої легені; перелом кута лівої лопатки (зі зміщенням); переломи 2,3 ребер, ліворуч по передній аксілярній лінії; перелом 5 ребра праворуч по передній аксілярній лінії; яка (травма) супроводжувалась двобічним гідротораксом; - закрита травма правого передпліччя: перелом дистального епіметафізу (зі зміщенням уламків) правої променевої кістки. - рана (описана клінічними лікарями розміром приблизно 10(см), з рівними краями, діастазом тканин до 3,0(см), визначена клінічними лікарями як забійно-рвана) в ділянці тенора долонної поверхні лівої кисті;- садна (без опису морфології) обличчя…»

Вказане тілесне ушкодження відноситься до тяжкого тілесного ушкодження за критерієм небезпеки для життя.

Крім того, внаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди пасажир автомобіля «Toyota Prius» реєстраційний номер НОМЕР_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , отримала тілесні ушкодження у вигляді «…а) закрита травма правої гомілки: уламковий (зі зміщенням уламків) перелом правої великогомілкової кістки на межі середньої і дистальної третини; б) садна (без опису морфології) у ділянці обличчя; в) рана (описана клінічними лікарями як забита, без опису морфології, визначеними розмірами 1,0х1,0(см)) у ділянці лівого коліна; рана (описана клінічними лікарями як рвана, без опису морфології) 2-го пальця правої кисті…»

Вказане тілесне ушкодження у пункті а) відноситься до тілесного ушкодження середньої тяжкості.

Порушення вимог п. 12.1 Правил дорожнього руху України водієм ОСОБА_5 знаходиться у прямому причинному зв`язку з виникненням даної дорожньо-транспортної пригоди та її наслідками.

30.12.2025 ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч 2 ст. 286 КК України, а саме про підозру у порушенні правил безпеки дорожнього руху під час керування транспортним засобом, що спричинило потерпілій середньої тяжкості тілесне ушкодження та заподіяло потерпілому тяжке тілесне ушкодження.

Сторона обвинувачення посилається на обгрунтованість підозри та наявність ризиків: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та суду; 2) незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання у повному обсязі, просив його задовольнити з викладених у ньому підстав.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні подав письмові заперечення на клопотання прокурора, в яких просив відмовити у застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний час доби, посилаючись на необгрунтованість підозри та недоведеність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Крім цього, просив суд розглянути можливість застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав позицію, висловлену захисником.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 ст. 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002241 від 10.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Процесуальне керівництва досудовим розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Стороною обвинувачення ОСОБА_9 в межах вказаного кримінального провадження повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Стороною обвинувачення на підтвердження обґрунтованості підозри та наявності ризиків, визначених ст. 177 КПК України та вказаних у клопотанні долучено: рапорт поліцейського взводу №1 роти №4 батальйону №4 полку №1 УПП у м. Києві від 09.11.2025; протокол огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 09.11.2025; схему ДТП від 09.11.2025; постанову про визнання предметів речовим доказом та прилучення їх до кримінального провадження від 10.11.2025; протокол огляду відеозапису від 11.11.2025; протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 18.11.2025; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 18.11.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_5 від 05.12.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 09.12.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 09.12.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 19.12.2025; висновок експерта №СЕ-19/111-25/75380-ІТ від 15.12.2025; висновок експерта №042-1931-2025 від 25.12.2025; висновок експерта №042-1932-2025 від 26.12.2025; постанова про зміну кваліфікації кримінального правопорушення від 26.12.2025; повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 30.12.2025; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 30.12.2025.

Таким чином, із долучених до клопотання та досліджених судом письмових доказів вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Суд також звертає увагу на те, що «обґрунтована підозра», відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилалась сторона обвинувачення у клопотанні та позицію захисту, слідчий суддя зазначає наступне.

Зокрема, інкриміноване ОСОБА_9 кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 286 КК України, відповідно до вимог ст. 12 КК України, є тяжким злочином, максимальною санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від п`яти до восьми років, тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність відбування покарання у випадку визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, підозрюваний може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів слідства та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Слідчий суддя вважає не доведеним ризик впливу на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, оскільки підозрюваний добровільно сплачує значні кошти на лікування та реабілітацію потерпілих, на підтвердження чого долучені розписки. Крім цього, стороною обвинувачення не додано жодних доказів на підтвердження існування ризику впливу на свідків та спроб підозрюваним здійснення такого впливу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя, у відповідності до вимог ст. 178 КПК України, враховує відомості про особу підозрюваного, який є громадянином України, раніше не судимий, неодружений, має середню освіту, офіційно не працевлаштований, має на утриманні малолітню дитину 2025 року народження та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з положеннями ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу. Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий, а якщо справа перебуває у провадженні суду, - прокурор.

Таким чином, враховуючи доводи сторони обвинувачення та сторони захисту, часткове доведення ризиків, заявлених прокурором, пост кримінальну поведінку підозрюваного, який відшкодовує кошти на лікування потерпілих, дослідивши матеріали клопотання, оцінюючи потреби досудового розслідування по даному кримінальному провадженню у контексті засад верховенства права та недопущення дискримінаційного поводження з особою, беручи до уваги гарантії невідворотності кримінальної відповідальності за вчинення злочину та презумпцію невинуватості і забезпечення доведеності вини, з огляду на обставини кримінального провадження та вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри, обставини кримінального правопорушення (спосіб, місце, час вчинення, тяжкість наслідків, тощо), слідчий суддя дійшов висновку щодо можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Саме такий запобіжний захід, на думку слідчого судді, буде достатнім, необхідним та доцільним для гарантування належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 виконання покладених на нього відповідних процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. 176-179, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кримінальному провадженні №0002241, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 листопада 2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народження, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

утриматися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні.

Визначити термін дії обов`язків, покладених на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто по 30.02.2026.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виконання ухвали покласти на уповноважених осіб Подільського УП ГУНП у м. Києві.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1