УХВАЛА

Іменем України

15 вересня 2025 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Житомирського районного управління поліції №2 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 , поданого в межах кримінального провадження № 0000917 від 10.09.2025 про арешт майна

встановив:

Слідчий за погодженням прокурора звернувся до суду із вказаним клопотанням в обґрунтування якого зазначив, що 09.09.2025 року, близько 14 години 45 хвилин, невідома особа, перебуваючи поблизу 5-го під`їзду, що по вул. Гоголівська, 3, у місті Житомирі, шляхом вільного доступу, таємно, в умовах воєнного стану, викрала велосипед марки «Crossbike» у рамі сіро чорного кольору, чим спричинила матеріальний збиток ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на суму близько 8000 гривень (ЄО № 18 067)..

За даним фактом слідчим слідчого відділу Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області 09.09.2025 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровано кримінальне провадження №0000917 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування 12.09.2025 в ході огляду місця події, в період часу з 16 години 00 хвилин по 17 годину 00 хвилини перебуваючи за адресою м. Житомир вул. Новий бульвар, 1 в кабінеті прийому громадян, де у громадянина ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , вилучено кофта сірого кольору з малюнком у вигляді блакитного тризуба марки «Ronix collection», що належать ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 проживає за адресою: АДРЕСА_1 , телефон відсутній.

12.09.2025 постановою слідчого вищевказана кофта визнана речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Необхідність арешту майна слідчий обґрунтовує метою збереження речових доказів.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Положеннями частини другої статті 171 КПК України, передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Так, у клопотанні про накладення арешту на майно зазначено лише власника майна ОСОБА_5 , однак не зазначено його контактних даних, що унеможливлює повідомлення його про час та місце розгляду клопотання.

Крім цього, у клопотанні не обгрунтовано необхідність накладення арешту на майно, а саме кофту, враховуючи, що досудове розслідування здійснюється щодо викраденого велосипеда.

Також слід зазначити, що постановою слідчого від 12.09.2025 кофта визнана речовим доказом. При цьому другим пунктом вказаної постанови зазначено, що ювелірні вироби будуть зберігатись в камері схову.

Враховуючи викладене, слідчому слід обгрунтувати клопотання відповідно до матеріалів кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Виходячи з вищевикладеного, клопотання підлягає поверненню слідчому для усунення недоліків, а саме вказівки ПІБ особи та її місця перебування, контактний номер телефону, яка є власником майна

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Житомирського районного управління поліції №2 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 , поданого в межах кримінального провадження № 0000917 від 10.09.2025 про арешт майна - повернути для усунення недоліків.

Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків клопотання.

Роз`яснити, що у разі неусунення недоліків клопотання після спливу встановленого строку тимчасово вилучене майно підлягає негайному поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1