провадження № 1-кс/294/35/26
справа № 294/1560/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2026 року м. Чуднів

Чуднівський районний суд Житомирської області у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участі:

- секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання Чуднівської міської ради Житомирської області про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

На розгляді в Чуднівському районному суді Житомирської області перебуває клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 , в якому представник просить суд скасувати арешт майна, а саме: земельні ділянки з кадастровими номерами :06:000:0813 площею 15,9573 га, :06:000:0814 площею 20,7512 га, :06:000:0815 площею 24,3992 га, який накладено ухвалою слідчого судді Чуднівського районного суду Житомирської області від 20.10.2021 по справі №294/1560/21.

Клопотання обґрунтовано тим, що ухвалою слідчого судді Чуднівського районного суду Житомирської області від 20.10.2021 по справі №294/1560/21 накладено арешт на вищезазначене майно, однак рішенням господарського суду Житомирської області від 17.06.2024 задоволено позов прокурора Чуднівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Чуднівської міської ради Житомирської області до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ТОВ «Агроінвестконтакт», витребувано вищезазначені земельні ділянки на користь позивача, а 24.03.2025 здійснено державну реєстрацію права власності на них за Чуднівською міською радою Житомирської області. Таким чином, потреба в арешті зазначеного майна відпала.

Представник заявника в судове засідання не з`явився, однак подав 15.01.2026 до суду клопотання про розгляд справи без участі представника Чуднівської міської ради Житомирської області, клопотання підтримує у повному обсязі, просив задовольнити та звернув увагу суду на те, що арешт з майна на сьогодні в порушення вимог ст. 174 КПК України не знято, а державний реєстратор відмовляється знімати арешт з майна лише на підставі постанови про закриття кримінального провадження.

Прокурор у судове засідання не з`явився, просив розгляд клопотання проводити без його участі.

14.01.2026 на адресу суду надійшла інформація від заступника начальника СВ ВП № 2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області про те, що кримінальне провадження №0000006 від 28.04.2021, у рамках якого накладено арешт на земельні ділянки з кадастровими номерами :06:000:0813 площею 15,9573 га, :06:000:0814 площею 20,7512 га, :06:000:0815 площею 24,3992 га, закрито, проти скасування арешту не заперечує, просить розгляд клопотання проводити без участі слідчого.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Згідно зі статтею 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою слідчого судді Чуднівського районного суду Житомирської області від 20.10.2021 по справі №294/1560/21 задоволено клопотання заступника начальника СВ ВП № 5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_8 та накладено арешт на земельні ділянки з кадастровими номерами :06:000:0815 загальною площею 24.3992 га, :06:000:0814 загальною площею 20.7512 га та :06:000:0813 загальною площею 20.7512 га.

Як вбачається з зазначеного рішення слідчого судді, арешт на майно накладався у рамках кримінального провадження №0000006 від 28.04.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, у якому вказані земельні ділянки постановою постановою слідчого від 11.10.2021 визнано речовими доказами.

Водночас, постановою заступника начальника СВ ВП №2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_9 від 24.07.2025 кримінальне провадження №0000006 від 28.04.2021 за ч. 2 ст. 364 КК України закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України. За змістом ст.ст.й 173, 174 цього Кодексу під час досудового розслідування, судового розгляду питання про накладення арешту на майно вирішує слідчий суддя або суд відповідно.

Частини третя та четверта статті 174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у трьох випадках: слідчим суддею під час досудового розслідування, судом одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд кримінального провадження, та прокурором одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Натомість у статті 174 КПК України не йдеться про скасування арешту майна слідчим суддею після закінчення досудового розслідування у формі закриття кримінального провадження за постановою слідчого, у тому числі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК.

Великою Палатою Верховного суду у постанові від 30.06.2020 у справі №727/2878/19 було також сформовано правовий висновок про те, що на слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Водночас, у подальшому, статтю 132 КПК України доповнено Законом України №2810-IX від 01.12.2022 «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо закриття кримінального провадження у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння», який набрав чинності 29.12.2022, відповідно до приписів частини четвертої якої ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У своєму рішенні від 03.10.1997 № 4-зп Конституційний Суд України виснував, що загальновизнаним є те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше, тобто діє правило «lex posterior derogat priori» «наступний закон скасовує попередній».

Таким рішенням Конституційний Суд України визначив порядок подолання правових колізій, тобто шляхом застосування принципу, відповідно до якого новий закон скасовує положення закону, прийнятого раніше, якщо обидва ці закони регулюють аналогічні види правовідносин та містять суперечливі між собою положення.

Принцип верховенства права вимагає суддівської дії у ситуаціях, коли співіснують суперечливі норми одного ієрархічного рівня: «закон пізніший має перевагу над давнішим» (lex posterior derogat priori); «закон спеціальний має перевагу над загальним» (lex specialis derogat generali); «закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим» (lex posterior generalis non derogat priori speciali).

В рішенні від 18.06.2020 № 5-р(II)/2020 Конституційний Суд України зауважив, що якщо суд не застосовує вказаних принципів за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права втрачає свою дієвість. Імператив надання дієвості принципові верховенства права вимагає одночасного застосування всіх трьох класичних формул.

Зважаючи на викладене, слід констатувати, що ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі ухвала про накладення арешту на майно, припиняє свою дію після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Таким чином, оскільки заступника начальника СВ ВП №2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_9 від 24.07.2025 кримінальне провадження №0000006 від 28.04.2021 за ч. 2 ст. 364 КК України закрито, ухвала слідчого судді Чуднівського районного суду Житомирської області від 20.10.2021 по справі №294/1560/21, якою накладено арешт на майно у даному кримінальному провадженні, припинила свою дію.

Зважаючи на викладене, підстав вважати майно, про яке йде мова у клопотанні Чуднівської міської ради Житомирської області, арештованим, немає, а тому клопотання про скасування арешту майна задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 98, 132, 170, 173, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання Чуднівської міської ради Житомирської області про скасування арешту майна, яке було арештовано на підставі ухвали слідчого судді Чуднівського районного суду Житомирської області від 20.10.2021 по справі №294/1560/21 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_10