печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000076 від 05.01.2023, -

Учасники судового провадження:

представник особи, яка звернулась із клопотанням - адвокат ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14.12.2023 у справі № 757/56731/23-к серед іншого на належне їй приміщення АДРЕСА_1 .

У судовому засіданні представник особи, яка звернулась із клопотанням - адвокат ОСОБА_4 , вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити, зазначив, що арешт на майно ОСОБА_3 було накладено необґрунтовано.

Прокурор ОСОБА_5 до початку судового засідання подав письмові заперечення, у яких просив в задоволенні клопотання відмовити, зазначаючи, що даний захід забезпечення кримінального провадження, як арешт майна було вжито виключно в частині заборони відчуження вказаного об`єкту нерухомого майна. Зазначив, що досудове розслідування триває, потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна не відпала, а арешт накладено обґрунтовано.

Вислухавши позицію представника особи, яка звернулась із клопотанням, вивчивши клопотання про скасування арешту майна, заперечення прокурора, дослідивши документи, якими обґрунтовуються їх доводи та заперечення, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000076 за ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 191 КК України.

У даному кримінальному провадженні досліджуються обставини привласнення та розтрати майна ТОВ «Європабуд» () та ПП «Вектра Плюс» () шляхом підроблення офіційних документів.

Постановою старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 від 07.12.2023 об`єкти нерухомого майна в тому числі належні ОСОБА_3 визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14.12.2023 у справі № 757/56731/23-к на об`єкти нерухомого майна належні в тому числі ОСОБА_3 , як на речові докази накладено арешт.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 29.08.2024 та від 04.02.2025, ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14.12.2023 у справі № 757/56731/23-к залишено без змін.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

При цьому, у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14.12.2023 задовольняючи клопотання сторони обвинувачення про накладення арешту на майно, слідчий суддя виходив з того, що арешт необхідний з метою збереження речових доказів, оскільки вказане майновідповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Визнання речовим доказом зазначеного об`єкту нерухомого майнавідповідає положенням ч. 1 ст. 98 КПК України, адже з наданих прокурором матеріалів вбачається наявність сукупних підстав вважати, що воно містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, виходячи із тих питань, які відносяться до компетенції слідчого судді, при дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту майна слідчим суддею встановлено, що достатніх доказів в його обґрунтування не надано, а представлені прокурором документи кримінального провадження в своїй сукупності доводять обґрунтованість арешту майна з метою збереження речових доказів.

Зважаючи на викладене, ураховуючи встановлені в ході судового розгляду обставини того, що досудове розслідування триває, потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна не відпала, а заявником не доведено, що арешт накладено необґрунтовано, чи в його застосування відпала потреба, приходжу до висновку, що клопотання ОСОБА_3 до задоволення не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 22, 26, 92, 98, 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_7