ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/8039/25 Провадження 1-кп/636/1518/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.11.2025

Чугуївський міський суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м. Чугуєва клопотання прокурора про обрання (продовження) запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно обвинуваченого

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженця м. Хмельницький, громадянина України, з вищою освітою, військовослужбовця у військовому званні підполковник, з 15 серпня 2024 року виведений в розпорядження начальника ДВКР СБУ за посадою заступника начальника відділу начальника, з 21 квітня 2025 року по 23 серпня 2025 року відряджений до Сіз ДВКР СБУ ОТУ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОСУВ «Хортиця», з метою здійснення контррозвідувального забезпечення в/ч НОМЕР_2 , одруженого, маючого повнолітню доньку студентку вишу, маючого задовільний стан здоров`я, не є особою з інвалідністю, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше несудимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 369-2 КК України,

встановив:

В провадженні суду перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Прокурор ОСОБА_6 заявив клопотання про обрання (продовження) строку запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_4 на два місяці з посиланням на наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а також з метою забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків по зазначеному кримінальному провадженню.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник заперечували проти обрання (продовження) запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, просили обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Суд заслухав думки прокурора, обвинуваченого та його захисника, вивчив клопотання та додані до нього документи, приходить до наступного.

На підставі ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому гл. 18 цього Кодексу.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Частина 2 ст. 177 КПК України наголошує, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Суд при вирішенні питання про обрання, продовження строку дії запобіжного заходу повинен врахувати всі обставини, які можуть вплинути на вид обраного запобіжного заходу, випливає зі змісту ст. 178 цього Кодексу. Таким чином, із зазначених положень слідує, що запобіжні заходи є заходами превентивного характеру, які застосовуються з метою запобігання протиправній поведінці обвинуваченого і забезпечення кримінального провадження. Превентивний характер цих заходів чітко проявляється в цілях їх застосування, якими є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, які ст. 177 КПК України віднесено до ризиків у кримінальному провадженні. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність сукупності як обґрунтованої підозри, так і вищенаведених ризиків.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Згідно положень ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, в кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

За правовими позиціями ЕСПЛ, обґрунтована підозра це наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Ризиками у кримінальному провадженні є наявність відомостей, які свідчать про можливість виникнення у майбутньому проявів протиправної поведінки обвинуваченого.

Суд при вирішенні питання про обрання, продовження строку дії запобіжного заходу повинен врахувати всі обставини, які можуть вплинути на вид обраного запобіжного заходу, випливає зі змісту ст. 178 цього Кодексу. Таким чином, із зазначених положень слідує, що запобіжні заходи є заходами превентивного характеру, які застосовуються з метою запобігання протиправній поведінці обвинуваченого і забезпечення кримінального провадження. Превентивний характер цих заходів чітко проявляється в цілях їх застосування, якими є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, які ст. 177 КПК України віднесено до ризиків у кримінальному провадженні. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність сукупності як обґрунтованої підозри, так і вищенаведених ризиків.

Суд ґрунтується на принципі презумпції невинуватості і не вирішує наперед процесуальну перспективу пред`явленого обвинувачення, а лише аналізує обґрунтованість та тяжкість пред`явленого обвинувачення, суспільну небезпеку злочинних дій, в яких підозрюється ОСОБА_4 , а також дані про особу обвинуваченого, його вік і стан здоров`я, міцність його соціальних зв`язків, а саме: ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, пов`язаних з незаконним обігом вогнепальної зброї та бойових припасів, а також нетяжкого злочину у сфері службової діяльності та професійної діяльності, пов`язаної з наданням публічних послуг.

ОСОБА_4 є громадянином України, має вищу освіту, у військовому званні підполковник, з 15 серпня 2024 року виведений в розпорядження начальника ДВКР СБУ за посадою заступника начальника відділу начальника, з 21 квітня 2025 року по 23 серпня 2025 року відряджений до Сіз ДВКР СБУ ОТУ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОСУВ «Хортиця», з метою здійснення контррозвідувального забезпечення в/ч НОМЕР_2 , одружений, має повнолітню доньку студентку вишу, має задовільний стан здоров`я, не є особою з інвалідністю, раніше несудимий.

Суд вважає, що інша міра запобіжного заходу не забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та його належну поведінку.

Суд наголошує, що сама по собі тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення не може бути підставою для продовження дії обраного раніше запобіжного заходу, але при цьому, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовується відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, про що викладено правову позицію в рішенні ЄСПЛ «Летельє проти Франції».

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд враховує обставини кримінального провадження, практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

З урахуванням наведених обставин, суд вважає, що на момент вирішення клопотання прокурора встановлено наявність обґрунтованої підозри та достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановлених ризиків, і приходить до висновку про відсутність підстав для скасування, зміни запобіжного заходу, оскільки не зникли наявні ризики, передбачені ч. 1 п.п. 1, 3, 4, 5 ст. 177 КПК України, а відтак суд вважає доцільним обрати (продовжити) обвинуваченому запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту на 2 місяці.

Керуючись ст.ст. 176-179, 182-184, 193-194, 196-198, 350, 369-372 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора про обрання (продовження) строку запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Обрати (продовжити) ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту за адресою, за якою він зареєстрований та фактично проживає: АДРЕСА_1 , до 11 січня 2026 року включно.

Заборонити ОСОБА_4 покидати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 22:00 год. по 06:00 год. наступного дня.

Продовжити дію покладених на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на них зобов`язань.

Порушення умов домашнього арешту має наслідком застосування більш суворішого запобіжного заходу.

Контроль за виконанням домашнього арешту обвинуваченого ОСОБА_4 здійснює уповноважена особа Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області.

Копію ухвали направити до Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області (м. Одеса, вул. Ак. Філатова, 15, ) для негайного виконання та здійснення контролю за поведінкою обвинуваченого ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення, а обвинуваченим - в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Суддя ОСОБА_1