УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001457 від 10.04.2024, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, в якому просила скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 05.07.2024 (слідчий суддя ОСОБА_6 , справа № 761/24492/24) у кримінальному провадженні № 0001457 від 10.04.2024 на віртуальні активи, які зберігаються на облікових записах біржі Binance («Nest Services Limited»), а саме: User ID НОМЕР_1, який зареєстрований на громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також зобов`язати слідчого СВ Шевченківського управління поліції ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_7 , що здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001457 від 10.04.2024, направити біржі Binance повідомлення про скасування арешту відповідного майна.

В обґрунтування клопотання вказано, що Слідчим відділом Шевченківського УП ГУНП в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001457 від 10.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.190 КК України, відомості про яке внесені на підставі заяви адвоката ОСОБА_8 в інтересах громадянина ОСОБА_9 про те, що нібито ОСОБА_5 , зловживаючи довірою свого знайомого ОСОБА_9 , під приводом обіцянки передачі грошових коштів з України в ЄС через крипто валюту, шахрайським шляхом 14.03.2024 викрав у ОСОБА_9 грошові кошти у сумі 136 281,00 доларів США.

05.07.2024 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва у справі № 761/24492/24 накладений арешт на майно у зазначеному кримінальному провадженні, зокрема, на віртуальні активи, які зберігаються на облікових записах біржі Binance («Nest Services Limited»): User ID НОМЕР_1, який зареєстрований на громадянина ОСОБА_5 .

Адвокат вказує, що відомості про дане кримінальне провадження внесені до ЄРДР 10.04.2024, тобто досудове розслідування триває вже другій рік. За цей період органом досудового розслідування не проведено жодної процесуальної дії за участю ОСОБА_5 , жодна особа до нього не зверталась, ані з якимось вимогами чи претензіями, ані з викликом від слідчого на допит чи для надання пояснень.

Станом на день звернення до суду з даним клопотанням ОСОБА_5 не має статусу підозрюваного або обвинуваченого у жодному кримінальному провадженні.

Також зазначено, що стосовно арештованого майна не проводяться будь-які процесуальні дії, що вказує на відсутність потреби у подальшому арешті цього майна.

З метою судового контролю слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ухвалою від 18.02.2025 у справі № 761/1441/25 зобов`язав прокурора у 10-денний строк з моменту отримання повного тексту ухвали визначити строки проведення конкретних слідчих дій. З порушенням встановленого прокурор, що здійснює процесуальне керівництво в цьому кримінальному провадженні, лише 14.04.2025 направив вказівки слідчому щодо проведення в строк до 12.05.2025 конкретних слідчих.

Однак, як вказує адвокат, станом на дату подання даного клопотання жодної слідчої дії органом досудового розслідування не здійснено.

Поряд з цим, тривалий арешт майна за відсутності здійснення ефективного досудового розслідування є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном.

На переконання адвоката арешт накладено необґрунтовано, у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження немає потреби та це призводить до невиправдано тривалого обмеження права власності, у зв`язку з чим, просив його скасувати.

У судовому засіданні представник власника майна клопотання підтримав за підстав, в ньому викладених, просив його задовольнити.

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Києва, за клопотанням якого накладено арешт, у судовому засіданні проти клопотання заперечував, просив відмовити в його задоволенні, оскільки досудове розслідування в рамках кримінального провадження № 0001457 від 10.04.2024 триває, а заявником не довдено підстави необхідності у скасуванні арешту.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Встановлено, що 05.07.2024 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва у справі № 761/24492/24 накладений арешт на майно у зазначеному кримінальному провадженні, зокрема, на віртуальні активи, які зберігаються на облікових записах біржі Binance («Nest Services Limited»): User ID НОМЕР_1, який зареєстрований на громадянина ОСОБА_5 .

Мотивуючи підставу для накладення арешту слідчий суддя вказав, що з метою запобігання можливості приховування, псування, знищення, перетворення майна, яке постановою слідчого від 14.06.2024 визнано речовим доказом та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, ним зроблено висновок наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно вимог ст. 94, ст. 132, ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Так, як вбачається із ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва метою арешту майна, є визначеною в п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто з метою забезпечення збереження речових доказів.

Аналізуючи положення кримінально процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, що визначено положенням ч. 2 ст. 173 КПК України.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що слід врахувати необхідність забезпечення справедливого балансу між конкуруючими інтересами відповідної особи і суспільства в цілому. Необхідно зважати й на те, що цілі, згадані в цьому положенні можуть мати певне значення при визначені того, чи забезпечено баланс між вимогами відповідних суспільних інтересів і основоположним правом заявника на власність. В обох контекстах держава користується певним полем розсуду при визначені заходів, які необхідно вжити для забезпечення дотримання Конвенції. Рішення «Sargsyan v. Azerbaijan», n.220.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, як вбачається із наданих суду матеріалів, відсутні відомості вважати, що у подальшому збереженні арешту є необхідність.

При цьому підозра ОСОБА_5 не пред`являлась, що в свою чергу вказує на безпідставність подальшого обмеження права власника на мирне володіння та користування своїм майном.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»).

Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Разом з тим, слідчому судді не надано доказів та не доведено існування правових підстав для подальшого збереження арешту майна, та відсутніми ризиками, які слугували підставами для накладення арешту на майно.

Саме по собі винесення постанови про визнання речовим доказом не спростовує цих обставин і не може слугувати підставою для подальшого позбавлення власника майна вільно користуватися ним.

Враховуючи зазначене вище, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння заявника належним йому майном, у зв`язку з чим вважає за доцільне скасувати арешт майна.

Керуючись, ст. 41 Конституції України, ст. 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст.169, 170, 174, 309 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 05.07.2024 у справі № 761/24492/24 у кримінальному провадженні № 0001457 від 10.04.2024, на віртуальні активи, які зберігаються на облікових записах біржі Binance («Nest Services Limited»), а саме:

- User ID НОМЕР_1, який зареєстрований на громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1