Справа №760/2234/26 Провадження №1-кс/760/1469/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

«05» лютого 2026 р. м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Солом`янського районного суду м. Києва, клопотання старшого слідчого СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні - заступником керівника Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000260, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.02.2026 року, за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

04 лютого 2026 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві капітана поліції, ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні - заступником керівника Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000260, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.02.2026 року, за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Свої вимоги слідчий обґрунтовує тим, щоСлідчим відділом Солом`янського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000260 від 01.02.2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.Досудовим розслідуванням встановлено, що 31.01.2026 приблизно о 16 годині ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спільно зі своєю дружиною ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та другом ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 відпочивали та розпивали спиртні напої в ресторані «Гостідзе», що за адресою: м. Київ, вул. Преображенська, 26. Після відпочинку у вищевказаному ресторані, близько 17 години 30 ОСОБА_4 разом із дружиною ОСОБА_8 вирішили продовжити відпочинок вдома за адресою: АДРЕСА_1 , та запросили до себе у гості ОСОБА_9 . Прийшовши до місця проживання за адерсою АДРЕСА_1 , приблизно о 17 годині 40 хвилин, ОСОБА_4 разом із дружиною та ОСОБА_9 продовжили розпивати алкогольні напої у приміщенні кухні. У подальшому, ІНФОРМАЦІЯ_4 приблизно о 20 годині, перебуваючи у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , під час розпиття спиртних напоїв між ОСОБА_4 та ОСОБА_9 на грунті раптово виниклих неприязних відносин розпочався словесний конфлікт, в ході якого у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на спричинення тяжкого тілесного ушкодження ОСОБА_9 . Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_9 , ОСОБА_4 , наніс невстановлену кількість ударів в область голови та обличчя ОСОБА_9 , після чого взяв кухонний ніж та тримаючи його у руці наніс один удар ОСОБА_9 в область лівого стегна. В результаті протиправних дій ОСОБА_4 , відповідно до лікарського свідоцтва № 010-686, смерть ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , настала від колото-різаного поранення стегна з ушкодження судин, крововтрати та шоку. Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України - умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого. На даному етапі досудового розслідування наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 , інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: відомостями, які були отримані під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , від 01.02.2026; відомостями, які були отримані під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , від 01.02.2026; відомостями, які були отримані під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , від 01.02.2026; показаннями свідка ОСОБА_10 протокол допиту від 01.02.2026; показаннями свідка ОСОБА_8 протокол допиту від 01.02.2026; показаннями свідка ОСОБА_11 протокол допиту від 01.02.2026; показаннями свідка ОСОБА_12 протокол допиту від 02.02.2026; показаннями свідка ОСОБА_13 протокол допиту від 02.02.2026; інформацією за результатами психофізіологічного дослідження достовірності показів підозрюваного ОСОБА_4 з використанням комп`ютерного поліграфа. протоколом огляду речей із використанням чіпу Andе (встановлення збігу ДНК). іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності. Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків (ризиків), підставою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави вважати, що він може їх порушити. Вважаю, що відносно ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені

ст. 177 КПК України. На даний час до таких ризиків можна віднести наступне: 1) можливість переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду; 2) можливість незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; 3) можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, шляхом приховання або знищення доказів; 4) можливість вчинити інше кримінальне правопорушення. Виклад обставин, на підставі яких слідчий і прокурор дійшли висновку про наявність ризиків: 1. На той факт, що підозрюваний матиме можливість переховуватись від органу досудового розслідування та суду вказує те, що повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а максимальна санкція статті кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років (особливо тяжкий злочин). Тобто перебуваючи на волі, усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення, підозрюваний може вживати заходів щодо переховування від правоохоронних органів та суду, що негативно вплине на досудове розслідування. 2. На той факт, що підозрюваний може впливати на свідків, з метою зміни останніми показань в частині фактичних обставин, вказує те, що він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи, тобто підозрюваний здатен до вчинення дій насильницького характеру. Крім того, прошу врахувати те, що основний свідок по вказаному кримінальному провадженню це дружина підозрюваного ( ОСОБА_8 ), з якою останній проживає разом. Вплив ОСОБА_4 на свідків вказаного кримінального правопорушення може сприяти уникнення притягнення його до кримінальної відповідальності, перебуваючи на волі вона матиме можливість зустрічатись з ними поза межами кримінального процесуального судочинства, що дасть їй можливість незаконно впливати на них, як шляхом застосування погроз щодо їх життя та здоров`я, так у тому числі психологічним чином або умовляннями змушувати їх змінити свої показання, надати нові або відмовитись від наданих раніше з метою створення умов для уникнення від кримінальної відповідальності. 3. На той факт, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення вказує те, що враховуючи мету, спосіб та обстановку вчинення даного злочину, особу підозрюваного, ОСОБА_4 може вчиняти інше насильницьке кримінальне правопорушення. 4. Крім цього, актуальним є ризик намагання перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, шляхом приховання або знищення доказів, оскільки досудове розслідування триває, проводяться всі необхідні судові експертизи, після отримання результатів яких можуть бути підстави зокрема для повторного огляду місця події, вилучення додаткових речових доказів, а місцем вчинення кримінального правопорушення є місце проживання підозрюваного. Застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків, надасть змогу переховуватись від органу досудового розслідування та суду, впливати на розслідування кримінального провадження, у тому числі на свідків.Орган досудового розслідування вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що саме підозрюваний ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 121 КК України за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.При цьому, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Прошу суд врахувати, що міра запобіжного заходу має на меті попереджати спроби особи вчиняти дії щодо перешкоджання здійсненню правосуддя, а не бути лише наслідком такого перешкоджання. Згідно з положенням ст. 5 Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. У кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.Враховуючи всі наведені обставини та підстави, вважаю наявність ризиків обґрунтованими, а застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливим, оскільки більш м`які запобіжні заходи не нададуть можливості забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. На підставі викладеного, просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб; не визначати розмір застави, оскільки злочин вчинено із застосуванням фізичного насильства.

В судове засідання прокурор з`явився, клопотання підтримав, з підстав, які в ньому викладені, просив його задовольнити. Вказав, що ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, що підтверджується доказами доданими до клопотання. Вказала на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, просила звернути увагу, що труп було знайдено у квартирі в якій мешкає підозрюваний, слідів крові поза межею квартири знайдено не було, що свідчить про те, що тілесні ушкодження були нанесені саме у вказаній квартирі. Також зазначила, що основним свідком у справі є дружина підозрюваного. З врахуванням наведеного просила клопотання задовольнити.

Захисник в судове засідання з`явився, проти задоволення клопотання заперечував. Щодо обгрунтованості підозри вказав, що не встановлено механізм спричинення шкоди. Також, вказав, що результати поліграфа, надані до справи, не є доказом в розумінні КПК України. Підозрюваний активно співпрацює зі слідством, хоче встановити істину, сторона захисту ініціює проведення огляду, сам підозрюваний викликав поліцію за номером 102. Просив звернути увагу, що підозрюваного було 02.02.2026 року звільнено з під варти, з того часу він знаходився вдома, нікуди не тікав і не збирається, сам прийшов до суду. Також, просив звернути увагу на те, що підозрюваний працює, займає посаду заступника директора підприємства, одружений, раніше не судимий, характеризується позитивно. Щодо дружини вказав, що вона фактично не є свідком подій, оскільки її не було вдома. Щодо свідка ОСОБА_14 зазначив, що це сусідка, яка тільки чула як відкриваються двері в квартиру. З приводу інших свідків вказав, що це працівники ресторану де відпочивали підозрюваний та потерпілий, що стороною захисту не оспорюється. За таких обставин просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Вказав, що підозрюваний може перебувати як за адресою фактичного місцезнаходження, так і за місцем реєстрації в квартирі, яка належить його батькам.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судове засідання з`явився, підтримав позицію свого захисника, вказав що нічого не пам`ятає, вони разом з потерпілим вживали алкогольні напої. Коли прокинувся вночі було темно, побачив ОСОБА_15 , намагався його підняти, потім зрозумів що він помер та викликав 102. Вказав, що кров є в під`їзді та на вулиці, він намагається сприяти слідству для встановлення істини. ОСОБА_16 був його другом.

Вислухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, слідчим суддею було встановлено наступне.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000260, 01.02.2026 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено кримінальне правопорушення з правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 121 КК України; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: до Солом`янського УП ГУНП у м. Києві надійшло повідомлення із спец лінії 102 про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено труп ОСОБА_9 , з явними ознаками насильницької смерті, а саме: ножове поранення в області правового бедра (а.с. 5 - 6).

Згідно до Повідомлення про підозру від 02 лютого 2026 року ОСОБА_4 повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України - умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого (а.с. 118 - 121).

Як вбачається з Протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, ОСОБА_4 був затриманий 01 лютого 2026 року о 16 год. 00 хв. (а.с. 101).

Постановою про припинення затримання ОСОБА_4 та його звільнення від 02 лютого 2026 року, припинено затримання та звільнено ОСОБА_17 (а.с. 116 - 117).

В обґрунтування доводів, наведених у клопотанні, слідчим надано слідчому судді Рапорт (а.с. 11), Протоколи огляду місця події від 01.12.2026 року (а.с. 12 - 41), Акт про застосування службового собаки від 01.02.2026 року (а.с. 42), Протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 01.02.2026 року (а.с. 43 - 45), Протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 01.02.2026 року (а.с. 46 - 48), Протокол допиту свідка ОСОБА_18 від 01.02.2026 року (а.с. 49 - 52), Протокол допиту свідка ОСОБА_19 від 01.02.2026 року (а.с. 53 - 56), Протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 01.02.2026 року (а.с. 57 - 60), Протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 02.02.2026 року (а.с. 63 - 66), Протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 02.02.2026 року (а.с. 69 - 74, 82 - 87), Протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 02.02.2026 року (а.с. 75 - 79), Постанову про призначення судово - медичної експертизи від 01.02.2026 року (а.с. 89 - 90), Лікарське свідоцтво про смерть (а.с. 91 - 92), Протоколи допиту підозрюваного від 01.02.2026 року (а.с. 102 - 109), Довідку про фіксацію тілесних ушкоджень (а.с. 113 - 115), Протокол огляду речей від 02.02.2026 року (а.с. 131 - 134), ДНК тест (а.с. 135 - 142).

Суд критично сприймає Довідку щодо результатів психофізіологічного дослідження достовірності показів ОСОБА_4 з використанням комп`ютерного поліграфа «Рубікон П02» оскільки як вказано в його змісті він не містить доказової сили та носить вірогідний та орієнтований храктер. Крім того, слідчому судді не було надано доказів добровільної згоди підозрюваного на проведення щодо нього відповідного дослідження (а.с. 125 - 130).

Щодо показів свідка ОСОБА_8 слідчий суддя враховує, що надані Протоколи допиту містять у собі суперечливі покази свідка, натомість клопотання про допит вказаного свідка в судовому засідання учасниками не заявлялось.

Згідно зі ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу. Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Застосування запобіжного заходу до кожної особи потребує внесення окремого клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

За правилами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Слідчим суддею було встановлено, що клопотання, оформлене відповідно до вимог ст. 199 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписку підозрюваного та його захисника щодо вручення їм копії клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копій матеріалів, якими воно обґрунтовується. Таким чином, слідчим виконані вимоги ст. 199 КПК України.

02 лютого 2026 року ОСОБА_4 повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України - умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») №31315/96 від 25.04.2000, суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Під час судового розгляду клопотання встановлено існування ризику переховування від органів досудового розслідування, оскільки з моменту повідомлення ОСОБА_4 про підозру пройшов незначний проміжок часу, він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від ід семи до десяти років, тому з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення правопорушення, підозрюваний може переховуватися від слідства та суду, а тому доводи прокурора в цій частині є доведеними.

Перевіряючи наявність ризику незаконного впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

Отже, на переконання слідчого судді, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Щодо ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим шляхом слідчий суддя враховує, що труп був знайдений у квартирі за місцем проживання підозрюваного, тож підозрюваний перебуваючи за місцем свого проживання може знищити або спотворити докази які мають значення для досудового розслідування, з врахуванням чого, слідчий суддя вважає цей ризик прокурором доведений.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

На думку слідчого судді, окрім констатації, прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчим суддею було досліджено в судовому засіданні надані стороною захисту докази на підтвердження того, що підозрюваний є одруженим, працює в ТОВ «Сторожук» з 2014 року на посаді заступника директора з ЗЕД, позитивно характеризується як дисциплінований та відповідальний працівник, має вищу освіту.

З врахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що зауваження захисника з приводу того, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, що підтверджується наявними у справі доказами.

Окрім того, захисником надано слідчому судді медичні документи, які підтверджують наявність у підозрюваного хронічних захворювань, що зумовлює потребу у постійному медичному догляді, тому обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може створити небезпеку для його життя та здоров`я.

Слідчим суддею в судовому засіданні не було встановлено будь - яких фактів які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання запобіжного заходу менш суворого, ніж тримання під вартою, який обмежує свободу ОСОБА_4 , останній буде ухилятись від слідства та суду.

При розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.17 рішення ЄСПЛ від 02 серпня 2001 року у справі «Манчіні проти Італії», відповідно до якої з огляду на їхній вплив та спосіб виконання, обидва застосовані … запобіжні заходи - тримання під вартою у в`язниці і домашній арешт - були позбавленням волі за змістом підпункту (с) пункту 1 Статті 5 Конвенції.

Також слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частина 2 статті 194 КПК України передбачає обов`язок слідчого судді постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, зокрема, переховуватися від органів досудового слідства та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України), слідчий суддя, враховуючи дані про особу підозрюваного, зокрема те, що він має постійне місце проживання, працює, конкретні обставини справи, вважає, що вагомих підстав для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з матеріалів клопотання не вбачається, у зв`язку з чим необхідно застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений в клопотанні.

За вищевказаних обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Слідчий суддя враховує, що у квартирі за місцем проживання підозрюваного можуть знаходитись докази, які маються значення для досудового розслідування, оскільки відповідні події відбувались саме за тією адресою, крім того, дружина підозрюваного, яка є свідком у кримінальному провадженні, проживає також за вказаною адресою. З врахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку щодо неможливості застосування до підозрюваного домашнього арешту за адресою місця фактичного проживання.

При цьому, захисником було вказано в судовому засіданні що підозрюваний може проживати за місцем його реєстрації. На підтвердження реєстрації ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 надано до справи Довідку про реєстрацію місця проживання.

Підозрюваний в судовому засіданні вказав, що квартира належить його батькам, які наразі там не проживають.

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем реєстрації на цій стадії досудового розслідування нівелює встановлені ризики та зможе урівноважити інтереси сторін щодо запобігання вчиненню дій, спрямованих на перешкоджання здійсненню кримінального провадження.

На даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваного, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Відповідно до ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст.3, 176, 177, 178, 179, 181, 184, 193, 194, 195, 196 , ч. 2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання старшого слідчого СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні - заступником керівника Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000260, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.02.2026 року, за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, - задовольнити частково.

У задоволенні клопотання щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати житло за місцем реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 02 квітня 2026 року, за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги, а також прибуття до місць укриття та бомбосховищ.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

2) не відлучатись цілодобово з місця реєстрації (проживання), а саме: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) здати (за наявності) на зберігання до органу досудового розслідування паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

4) утримуватись від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під цілодобовим домашнім арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту передати для негайного виконання до органу Національної поліції за місцем реєстрації підозрюваного для негайної постановки на облік підозрюваного, про що повідомити слідчого і прокурора.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на слідчих групи слідчих у цьому кримінальному провадженні та прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному, захиснику та прокурору негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Повний текст ухвали складено 10 лютого 2026 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1