УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , власника майна ОСОБА_3 , її представника ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000058 від 21.07.2021,

ВСТАНОВИВ :

Адвокат ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, в якому просила скасувати арешт на земельну ділянку площею 0,125 га, кадастровий номер :01:016:0021, яка розташована за адрресою: АДРЕСА_1 , та перебуває у власності ОСОБА_3 , накладений ухвалами Васильківського міськрайонного суду Київської області від 06.12.2022 у справі № 362/5053/22 та ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 14.05.2024 у справі № 761/17228/24.

У судовому засіданні власник майна та її представник клопотання підтримали.

Прокурор у судове засідання, про день, час та місце розгляду повідомлявся належним чином.

Дослідивши клопотання та матеріали, додані до нього, заслухавши доводи власника майна та її представника, слідчий суддя вважає, що у скасуванні арешту слід відмовити зважаючи на наступне.

Відповідно до підпункту 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Статтею 132 КПК України встановлено загальні правила їх застосування - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

- може бути виконано завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом кримінального правопорушення.

Абзац 2 ч. 1 ст. 174 КПК України визначає, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо він доведе, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У своєму клопотанні представник наголошував на існуванні обставин, які вказують на відсутність правових підстав для накладення арешту на земельну ділянку.

Встановлюючи обґрунтованість накладення відповідного арешту, слідчий суддя зважає на наступне.

Зі змісту ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 14.05.2024 у справі № 761/17228/24 про накладення арешту на земельну ділянку, яка належить ОСОБА_3 , а саме її мотивувальної частини, вбачається, що слідчий суддя прийшов до переконання про наявність правових підстав для накладення арешту, оскільки майно відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, достатність підстав вважати, що воно є предметом кримінального правопорушення та визнано речовим доказом, а тому, накладення арешту на вказане майно має суттєве значення для встановлення об`єктивних обставин у кримінальному провадженні і є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів та проведення судових експертиз.

Крім того, варто зазначити, що ухвала Васильківського міськрайонного суду Київської області від 06.12.2022 у справі № 362/5053/22, накладення арешту згідно якої просить скасувати представник, була скасована ухвалою Київського апеляційного суду від 08.11.2023 з призначенням нового розгляду в суді.

Досліджуючи матеріали справи, на переконання слідчого судді, арешт на вказане нерухоме майно дійсно було накладено обґрунтовано, доказів протилежного суду не надано.

Крім цього, слідчий суддя під час розгляду клопотання не встановив будь-яких відомостей, що у застосуванні такого заходу забезпечення відпала потреба, зважаючи на обставини, які перевіряються органом досудового розслідування в межах цього провадження.

Отже, з огляду на встановлені під час розгляду цього клопотання обставини у сукупності з наведеними доводами, на цьому етапі, на переконання слідчого судді, арешт майна залишається виправданим, будь-яких підстав для його скасування не встановлено, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 309 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000058 від 21.07.2021 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1