Провадження № 1-кс/932/6411/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у приміщенні суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП №2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Костянтинівської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000051 від 04.08.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду міста Дніпра надійшло клопотання слідчого СВ ВП №2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Костянтинівської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000051 від 04.08.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, в якому останній просить, накласти арешт на майно, а саме:

-мобільний телефон марки ZTE Blade A72020, який було поміщено до сейф-пакету №1140086;

- мобільний телефон марки Moto C Plus, який було поміщено до сейф-пакету №1140089, шляхом позбавлення права на користування, відчуження, розпорядження ними.

В обґрунтування свого клопотання зазначає, що у провадженні СВ ВП №2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області перебуває кримінальне провадження № 0000051 від 04.08.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

В період часу з 02.01.2023 по 01.02.2024 невстановлена особа, діючи таємно, умисно, з корисливих мотивів, з банківської картки померлого отримувача соціальних виплат на проживання внутрішньо переміщеної особи ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , викрала грошові кошти в сумі 12 000 грн., чим завдала матеріальної шкоди державі в особі Управління соціальної та ветеранської політики Костянтинівської міської ради.

В ході досудового розслідування встановлено, що 01.11.2025 року у період часу з 15 год. 42 хв. по 16 год. 30 хв., у встановленому законом порядку було проведено огляд місця події, за адресою: Харківська область, м. Ізюм, вул. Робоча, на ділянці місцевості біля будинку № 4, за участю гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході якого було виявлено та вилучено:

- мобільний телефон марки ZTE Blade A72020;

- мобільний телефон марки Moto C Plus.

Вищезазначені предмети належним чином упаковані, на пакуванні всі учасники слідчої дії залишили підписи. Вказані предмети вилучено до ВП №2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області.

Під час досудового розслідування було встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення причетний гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який пояснив, що за допомогою вищезазначених вилучених речей, у період часу з 01.01.2023 по 30.07.2023 року були викрадені ним грошові кошти, з особистого рахунку померлого ОСОБА_7 .

Постановою слідчого СВ ВП №2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області лейтенантом поліції ОСОБА_3 від 01.11.2025 року вищезазначені речі відповідно визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Враховуючи викладене, під час проведення огляду місця події виявлено та вилучено:

- мобільний телефон марки ZTE Blade A72020;

- мобільний телефон марки Moto C Plus.

В ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Внаслідок застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна негативних наслідків для інших осіб не настане.

У судове засідання слідчий та прокурор не з`явився. Про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином, додавши заяви про розгляд клопотання без їх участі.

Власник майна у судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього докази, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Поряд з цим, статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Арешт майна, відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, є заходом забезпечення кримінального провадження і застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з положеннями ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту або обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчим суддею встановлено, що СВ ВП №2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000051, відомості про яке внесені до ЄРДР 04.08.2025 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

З наведених вище підстав, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що зазначене майно має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні та без їх арешту та вилучення існує реальна загроза зміни слідової інформації, яка наявна на них на теперішній час, крім того необхідно провести ряд невідкладних слідчих (розшукових) та процесуальний дій, в тому числі експертних досліджень, для встановлення об`єктивної істини по кримінальному провадженню, у зв`язку з чим, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя вважає за доцільне накласти арешт на майно, вказане у клопотанні.

Слідчий суддя враховує наявність правових підстав для накладання арешту, можливість використання вказаного речового доказу у кримінальному провадженні. Приймаючи до уваги, що вищевказані речі, можуть бути використані, як доказ фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зберіг на собі сліди кримінального правопорушення, тому з метою збереження цього речового доказу та досягнення дієвості кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість клопотання, тому воно підлягає задоволенню.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Оскільки вилучене майно необхідно зберігати в тому вигляді, в якому вони були вилучені, а також для забезпечення дієвості повного та всебічного розслідування злочину та проведення ряду відповідних експертиз, вважаю, що існують підстави для заборони користування, відчуження та розпорядження майном.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 131, 170-173, 309, 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Костянтинівської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000051 від 04.08.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на вилучені під час огляду місця події, за адресою: Харківська область, м. Ізюм, вул. Робоча, на ділянці місцевості біля будинку № 4, а саме:

-мобільний телефон марки ZTE Blade A72020, який було поміщено до сейф-пакету №1140086;

- мобільний телефон марки Moto C Plus, який було поміщено до сейф-пакету №1140089, шляхом позбавлення права на користування, відчуження, розпорядження ними.

Копію ухвали направити прокурору, слідчому та власнику майна.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Копія ухвали надсилається слідчому, прокурору, підозрюваному, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1