УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2026 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Черкаси клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000010 від 10.01.2025 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Тернопіль, зареєстрованої та проживаючою за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, яка підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 311, ч. 3 ст. 321 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Зміст поданого клопотання та його обґрунтування

До слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби щодо підозрюваної ОСОБА_4 у межах кримінального провадження № 0000010 від 10.01.2025, яка підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 311, ч. 3 ст. 321 КК України.

Зокрема, ОСОБА_4 підозрюється у тому, що вона, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою незаконного збагачення, упродовж 2025 року здійснювала незаконне придбання, зберігання, пересилання з метою збуту та збут прекурсорів, обіг яких обмежено і щодо яких встановлюються заходи контролю, у тому числі повторно, а також у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту сильнодіючих лікарських засобів у великих розмірах, без наявності спеціального дозволу.

Стосовно підозрюваної ухвалою слідчого судді застосовано домашній арешт у нічний час доби та покладено обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України. Строк дії запобіжного заходу спливає, тоді як на теперішній час, на думку сторони обвинувачення, не зменшилися та продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України: можливість переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків/експертів, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Обґрунтовуючи необхідність продовження запобіжного заходу, прокурор посилається на наявність зібраних у провадженні доказів, тяжкість можливого покарання, а також на те, що досудове розслідування завершено і стороні захисту відкрито матеріали в порядку ст. 290 КПК України, однак для ознайомлення з ними потрібен значний час (з урахуванням обсягу матеріалів та інших організаційних обставин).

У клопотанні зазначено, що більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваної та не зможуть запобігти наведеним ризикам, у зв`язку з чим прокурор просить продовжити щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби (з 22 год 00 хв до 07 год 00 хв) за місцем проживання в м. Тернополі строком на 2 місяці, а також продовжити дію покладених на неї процесуальних обов`язків, зокрема: прибувати за кожною вимогою до прокурора та суду; повідомляти про зміну місця проживання/роботи та контактного номера телефону; не відлучатися з населеного пункту проживання без дозволу; утримуватися від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні.

Позиція сторін кримінального провадження у судовому засіданні

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, яке просив задовольнити, посилаючись на те, що продовжують існувати ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрювана та її захисник не заперечували проти задоволення клопотання.

Оцінка та мотиви слідчого судді

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим (ч. 6 ст. 181 КПК України).

Відповідно до ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку запобіжного заходу, крім відомостей, зазначених у ст. 184 КПК України, повинно містити: (1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; (2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч. ч. 1, 3, 5 ст. 199 КПК України).

Продовження існування ризиків

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні прокурор посилається на продовження існування ризиків, які свідчать про можливе вчинення підозрюваним дій, передбачених п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 цього Кодексу (ч. 4 ст. 95 КПК України).

У свою чергу, ч. 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином

Зазначений ризик обґрунтовується тим, що підозрювана може затягувати закінчення досудового розслідування шляхом неявки за викликами до слідчого і прокурора.

Обставини, які перешкоджають закінченню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування домашнього арешту

Слідчий суддя, вирішуючи питання щодо продовження строку дії запобіжного заходу, перевіряє доводи сторони обвинувачення про наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють завершення кримінального провадження в межах строку дії попередньої ухвали.

Із клопотання прокурора та доданих матеріалів убачається, що у цьому кримінальному провадженні 14.01.2026 прокурором прийнято рішення про завершення досудового розслідування та надано доручення слідчому щодо відкриття матеріалів досудового розслідування підозрюваній ОСОБА_4 та її захиснику відповідно до вимог ст. 290 КПК України. Разом із цим, як зазначає прокурор, на момент звернення з клопотанням підозрювана та захисник фактично ще не ознайомилися з матеріалами кримінального провадження в повному обсязі, що виключає можливість направлення до суду обвинувального акта.

Слідчий суддя враховує, що виконання вимог ст. 290 КПК України передбачає надання стороні захисту реальної можливості для ознайомлення з матеріалами, а також потребує часу з огляду на їх обсяг і характер. З клопотання вбачається, що матеріали провадження є значними (зокрема, зазначено про наявність 5 томів матеріалів, у тому числі матеріалів проведених негласних слідчих (розшукових) дій), а тому завершення стадії відкриття матеріалів та ознайомлення з ними до спливу строку дії попередньої ухвали об`єктивно ускладнене.

Крім того, після завершення ознайомлення стороною захисту з матеріалами досудового розслідування стороні обвинувачення необхідно виконати вимоги ст. 291 КПК України та скласти і направити до суду обвинувальний акт з додатками, що також потребує часу й не може бути здійснено до спливу строку дії попередньої ухвали без завершення процедури, передбаченої ст. 290 КПК України.

За таких обставин слідчий суддя доходить висновку, що наведені у клопотанні причини є об`єктивними та такими, що перешкоджають закінченню кримінального провадження до закінчення строку дії попередньої ухвали.

Висновки за результатами розгляду клопотання

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів про те, що ризики вчинення ОСОБА_4 дій, передбачених п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшилися та існують обґрунтовані обставини, які перешкоджають закінченню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора, оскільки ним доведено, що зазначені обставини виправдовують подальше застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваної з метою забезпечення кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 183, 315, 331, 372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Продовжити застосування стосовно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання у період з 22 год 00 хв до 07 год 00 хв за адресою: АДРЕСА_1 строком на два місяці до 20.03.2026 включно.

Продовжити строк дії обов`язків, покладених на підозрювану ОСОБА_4 , а саме:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи та зміну контактного номеру телефону;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає чи перебуває - за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-утримуватись від спілкування із свідками у кримінальному провадженні, про яких їй стане відомо під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Роз`яснити підозрюваній положення ч. 5 ст. 181 КПК України, а саме, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Копію цієї ухвали вручити підозрюваній, захиснику, прокурору, негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено о 08 год 30 хв 23.01.2026.

Слідчий суддя ОСОБА_1