Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/609/25 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Доповідач у суді І-ї інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.12.2025 року. Кропивницький апеляційний суд колегією суддів судової палати з розгляду кримінальних справ у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у письмовому провадженні в м. Кропивницькому апеляційну скаргу ОСОБА_5 з клопотанням про поновлення строку про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 03 березня 2025 року,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 звернулась до слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до поданої скарги просила зобов`язати уповноважену особу Кропивницкого РУП ГУНП в Кіровоградській області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення по заяві від 01.02.2025, витребувати матеріали перевірки заяви від 01.02.2025.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 03.03.2025 року в задоволенні вказаної скарги ОСОБА_5 відмовлено.

28.11.2025 ОСОБА_5 подала апеляційну скаргу на вищевказану ухвалу слідчого судді, в якій поміж апеляційних вимог просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження.

В обґрунтування поважності пропуску строку зазначає, що розгляд скарги відбувся без її участі. Копію ухвали довгий час їй не видавали, а тому вона була позбавлена можливості оскаржити її в апеляційному порядку. Копію вказаного рішення вона отримала 27.11.2025 після виклику на 102.

За таких обставин скаржник вважає, що пропущений строк підлягає поновленню.

Щодо апеляційних вимог ОСОБА_5 зазначає, що ухвала слідчого судді є невмотивованою та необґрунтованою. Слідча суддя затягувала розгляд справи, не надавала їй час на ознайомлення зі справами, залучала охоронців, позбавила її права на відвід. При цьому справу слідча суддя фактично не розглядала по суті, не витребовувала матеріали.

Судове засідання апеляційного суду було призначено в режимі відео конференції з Олександрівським районним судом Кіровоградської області, як про те просила ОСОБА_5 у своїй апеляційній скарзі.

Проте, в судове засідання призначене в режимі відеоконференції скаржниця ОСОБА_5 , будучи належно повідомленою про дату і час судового засідання, про що свідчить довідка про доставку СМС - повідомлення про отримання нею 02.12.2025 повідомлення про те, що судове засідання суду апеляційної інстанції відбудеться о 09 годині 30 хвилин 17.12.2025, та необхідність скаржника прибути до Олександрівського районного суду Кіровоградської області. Однак ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась. Безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду ОСОБА_5 також не з`явилась.

В судове засідання апеляційного суду прокурор також не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання про поновлення строку у письмовому провадженні.

Згідно із ч. 4 ст. 405 КПК України, неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

Приймаючи до уваги скорочені строки розгляду апеляційних скарг на ухвали слідчих суддів, з метою дотриманням розумних строків розгляду справи, колегія суддів, керуючись приписами ч. 4 ст. 405 та ч. 4 ст. 107 КПК України, вважає за можливе апеляційний розгляд проводити без участі учасників процесу та фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювати.

Заслухавши суддю доповідача, дослідивши матеріали судового провадження в межах заявленого клопотання, колегія суддів приходить до висновку, що у задоволенні клопотання ОСОБА_5 про поновлення пропущеного строку слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів; диспозитивність; гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами; розумність строків.

У відповідності до ч. ч. 1 та 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (ч.1 ст. 26 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб (ст. 55 Конституції України).

За змістом ч. 1 ст. 117 КПК України, строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду, якщо він пропущений з поважних причин.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

За загальним правилом строк, передбачений п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України обчислюється з моменту оголошення судового рішення. Виключенням з цього правила є випадок, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує. У такому разі строк обчислюється з моменту отримання копії судового рішення. Також, як випливає із вказаної статті правило початку перебігу строку з дня отримання копії судового рішення не поширюється на оскарження ухвал слідчого судді, постановлених за викликом особи, але без її участі. У такому випадку строк на апеляційне оскарження обчислюється за загальним правилом, зокрема, з моменту оголошення судового рішення.

При цьому, законом не визначено переліку підстав, за наявності яких, строк на оскарження підлягає поновленню, і це питання, має вирішуватися судом, з урахуванням всіх встановлених обставин справи.

Як убачається з матеріалів судового провадження наданих районним судом, розгляд скарги слідчим суддею здійснено за відсутності заявниці, у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 була належним чином повідомлена про час та місце судового розгляду, проте в судове засідання не з`явилась.

Відтак матеріали судового провадження свідчать про те, що ОСОБА_5 викликалась слідчим суддею для розгляду скарги, однак, будучи належним чином повідомленою про час та місце судового розгляду в судове засідання не з`явилась. Причини поважності в судове засідання не повідомила, а тому виключне правило щодо оскарження ухвал слідчого судді, передбаченого ч. 3 ст. 395 КПК України в даному випадку не може бути застосоване.

При цьому, колегія суддів зауважує на те, що ОСОБА_5 у своєму клопотанні не наводить жодних вагомих доводів щодо поважності пропуску п`ятиденного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, а тому підстави для його поновлення відсутні.

З огляду на викладене, підстав для поновлення ОСОБА_5 процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, апеляційний суд не вбачає.

Сторони у справи мають як права так і обов`язки

При цьому, апеляційний суд вважає за необхідне врахувати й практику Європейського суду з прав людини, який у рішенні від 07.07.1989 р. справа " ОСОБА_6 проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання ОСОБА_5 слід залишити без задоволення, тобто відмовити у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 03 березня 2025 року, а подану апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст.309, 376, 399, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ :

Відмовити ОСОБА_5 у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 03 березня 2025 року, якою ОСОБА_5 відмовлено у задоволенні скарги на бездіяльність посадових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Апеляційну скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з моменту її проголошення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4