У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

2 грудня 2025 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4

розглянувши клопотання ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Миколаївського районного суду Миколаївської області від 04.08.2025 року, якою повернуто скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність посадової особи ВП №5 Миколаївського РУП ГУНП щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення,

встановив:

Слідчим суддею Миколаївського районного суду Миколаївської області від 04.08.2025 року повернуто скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність посадової особи ВП №5 Миколаївського РУП ГУНП щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення.

28.11.2025 року до Миколаївського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_5 датована 01.11.2025 року, в якій він просить ухвалу слідчого судді Миколаївського районного суду Миколаївської області від 04.08.2025 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою його скаргу задовольнити. Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_5 заявляє клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Як на причину несвоєчасного оскарження ухвали, апелянт посилається на те, що оскаржуване рішення слідчого судді було постановлене за його відсутності, а копію оскаржуваної ухвали ним не отримано, тобто незнання мотивів суду перешкодило йому подати апеляційну скаргу в строк передбачений КПК України.

Вивчивши матеріали судового провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Правило дотримання строку на оскарження ухвали слідчого судді з дня її оголошення, передбаченест.395 ч.2 п.3 КПК, надає потенційному заявникові достатньо часу для роздумів стосовно подачі апеляційної скарги, чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції. Це правило чітко визначає як для осіб, так і для органів влади період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності.

За змістом ч.1 ст.117 КПК строк виконання процесуальних дій поновлюється лише у тому випадку, якщо його пропущено з поважних причин.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Зазначені обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Свою правову позицію щодо тлумачення поняття поважності причин, які можуть бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, неодноразово висловлював у своїх рішеннях Верховний Суд. Зокрема у Постанові Першої судової палати ККС ВС від 30 жовтня 2018 року (справа №299/2987/15-к провадження № 51-4594 км18)

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, оскільки в кожній справі національні суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності) (див.: рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року; рішення у справі «Устименко проти України» (Ustimenko v. Ukraine), заява №32053/13, п. 47, від 29 жовтня 2015 року).

Частиною 1 статті 117 КПК передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише у тому випадку, якщо його пропущено з поважних причин. Отже, в ініційованому учасником кримінального провадження клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено причини, через які цей строк пропущено.

При цьому Суд визначив, що під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали можливість своєчасного звернення до суду у вищезазначений законом строк.

Як вбачається з матеріалів судового провадження 04.08.2025 року судом першої інстанції постановлена ухвала, якою прийнято рішення про повернення скарги ОСОБА_5 . Копія ухвали направлена скаржнику т05.08.2025 року.

Як на поважність пропуску строку ОСОБА_5 посилається на те, що він не був обізнаний з прийнятим судом рішенням. Однак зазначені обставини спростовуються матеріалами судового провадження, із якого вбачається, що 19.09.2025 року ОСОБА_5 вже звертався до Миколаївського апеляційного суду з аналогічною апеляційною скаргою на оскаржену ухвалу. Ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 22.10.2025 року апеляційну скаргу повернуто апелянту в зв`язку з тим що вона не підписана особою, яка її подала.

18.11.2025 року ОСОБА_5 звернувся до Миколаївського апеляційного суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Миколаївського апеляційного суду від 22.10.2025 року у цьому провадженні.

Зазначені обставини свідчать про те, що ОСОБА_5 був обізнаний про прийняте слідчим суддею рішення і мав можливість його оскарження в передбачений законом строк.

За вищезазначених обставин, колегія суддів вважає, що клопотання апелянта про поновлення пропущеного ним апеляційного строку не підлягає задоволенню, оскільки ним не наведено поважних причин для його поновлення.

Згідно практики Європейського Суду необґрунтоване поновлення процесуального строку порушує принцип правової визначеності.

За такого, клопотання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження не підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України, апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Керуючись ст. ст. 117, 399, 404, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд

постановив:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Миколаївського районного суду Миколаївської області від 04.08.2025 року.

Копію ухвали невідкладно надіслати апелянту разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення

Головуючий:

Судді: