провадження № 11-сс/991/255/25
слідчий суддя: ОСОБА_1
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

03 жовтня 2025 року місто Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

за участі прокурора ОСОБА_6 ,

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника підозрюваного ОСОБА_11 - адвоката ОСОБА_7 про відвід колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 від розгляду судової справи № 991/11115/23 та кримінального провадження № 0000361 від 01.06.2017 р., -

в с т а н о в и л а:

У провадженні колегії суддів АП ВАКС перебуває судова справа № 991/11115/23 за апеляційними скаргами прокурора САП ОСОБА_6 та захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_12 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 01.04.2025 р., якою відмовлено у задоволенні клопотання детектива НАБУ ОСОБА_13 , погодженого з прокурором САП ОСОБА_6 , про надання дозволу на здійснення спеціального досудового розслідування стосовно ОСОБА_11 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 209 КК України.

У судовому засіданні під час дослідження доказів судом захисником ОСОБА_7 заявлено відвід колегії суддів АП ВАКС у складі суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 від розгляду судової справи № 991/11115/23 та кримінального провадження № 0000361 від 01.06.2017 р.

Посилаючись на п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України як підставу для відводу, останній зазначив, що іншими обставинами, які викликають сумнів у неупередженості колегії суддів та виключають її участь у провадженні, є те, що колегія суддів фактично відмовила стороні захисту у можливості брати реальну участь у дослідженні доказів. Зокрема, колегія суддів не дозволила стороні захисту самостійно оголошувати ті частини доказів, які є ключовими для обґрунтування правової позиції захисту. Такі дії колегії суддів призвели до того, що докази досліджувались лише у тій мірі, у якій це дозволяла сама колегія суддів та просив прокурор, без врахування того обсягу, який є необхідним для захисту. При цьому, відмовляючи стороні захисту у праві звертати увагу на важливі аспекти доказів та самостійно їх оголошувати, колегія суддів мотивувала це тим, що подібна практика не передбачена КПК України. Наведені обставини, на думку ОСОБА_7 , свідчать про наявність у цій справі об`єктивного критерію упередженості колегії суддів, що є підставою для її відводу.

Захисники ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 підтримали завлений відвід.

Прокурор ОСОБА_6 заперечила проти заявленого відводу, оскільки доводи захисту зводяться до незгоди із встановленим колегією суддів порядком судового розгляду. Крім того, положення КПК України не передбачають права сторін провадження самостійно оголошувати докази. Водночас, підстав, які б доводили наявність обставин, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, захист не навів, тому заява про відвід колегії судів не підлягає задоволенню.

Підозрюваний ОСОБА_11 повідомлений про апеляційний розгляд у порядку, визначеному ч. 6 ст. 193 КПК України, тож розгляд питання про відвід колегії суддів здійснюється за його відсутності.

Заслухавши доводи учасників провадження та дослідивши матеріали справи в частині, що стосується заяви про відвід, колегія суддів дійшла висновку про відмову у її задоволенні, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 80 КПК України, заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України, кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК України).

Положення ст. ст. 75, 76 КПК України визначають перелік підстав, що виключають участь судді у кримінальному провадженні. Зокрема, у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Саме на цю підставу посилається захисник ОСОБА_7 , заявляючи відвід колегії суддів.

Надаючи оцінку вищенаведеним доводам, колегія суддів виходить з такого.

Як вбачається з тексту заяви про відвід, єдиною підставою для відводу колегії суддів є незгода захисту з порядком дослідження колегією суддів доказів, визначеним за результатом розгляду клопотання прокурора про повторне дослідження доказів. Зокрема, як стверджує захисник ОСОБА_7 , колегія суддів повинна була надати можливість стороні захисту самостійно оголошувати ті частини доказів сторони обвинувачення, які є ключовими для обґрунтування правової позиції захисту.

Надаючи оцінку вказаним доводам, колегія суддів виходить з такого.

Згідно ч. 1 ст. 358 КПК України, протоколи слідчих (розшукових) дій та інші долучені до матеріалів кримінального провадження документи, якщо в них викладені чи посвідчені відомості, що мають значення для встановлення фактів і обставин кримінального провадження, повинні бути оголошені в судовому засіданні за ініціативою суду або за клопотанням учасників судового провадження та пред`явлені для ознайомлення учасникам судового провадження, а в разі необхідності - також іншим учасникам кримінального провадження.

Згідно ч. 2 ст. 358 КПК України, учасники судового провадження мають право ставити запитання щодо документів свідкам, експертам, спеціалістам.

Згідно ч. 3 ст. 358 КПК України, якщо долучений до матеріалів кримінального провадження або наданий суду особою, яка бере участь у кримінальному провадженні, для ознайомлення документ викликає сумнів у його достовірності, учасники судового провадження мають право просити суд виключити його з числа доказів і вирішувати справу на підставі інших доказів або призначити відповідну експертизу цього документа.

На відміну від вищевказаних норм закону, ч. 1 ст. 359 КПК України чітко визначено, що відтворення звукозапису і демонстрація відеозапису проводяться в залі судового засідання або в іншому спеціально обладнаному для цього приміщенні з відображенням у журналі судового засідання основних технічних характеристик обладнання та носіїв інформації і зазначенням часу відтворення (демонстрації). Після цього суд заслуховує доводи учасників судового провадження.

З наведеного слідує, що лише у випадку відтворення звукозапису і демонстрації відеозапису законодавець чітко визначив право учасників судового провадження коментувати досліджені звуко- та відеозаписи, а відповідно, і обов`язок суду надати їм таку можливість.

При цьому, системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку про те, що КПК України не визначає, хто саме має оголосити докази, які досліджуються судом. Виходячи зі змісту ч. 1, ч. 2 ст. 22 КПК України, подання суду доказів, і, відповідно, забезпечення такого способу їх подання, який забезпечить потреби суду і права інших учасників провадження, покладається на сторону, яка надає такі докази або посилається на них. У певних випадках, ураховуючи особливі потреби сторони, суд може прийняти цей обов`язок на себе.

Коли сторона вимагає скасування або зміни судового рішення, посилаючись на порушення, допущене під час кримінального провадження, вона має обґрунтувати не лише наявність такого порушення, але й надати оцінку тому, як це істотно позначилося на можливостях сторони відстоювати свою позицію у справі, а також вплинуло або могло вплинути на правильність висновків суду щодо обставин справи.

У даному випадку, колегія суддів повторно дослідила докази саме за клопотанням прокурора, якому і було надано можливість самостійно визначити, на які конкретно моменти він просить звернути увагу суду. При цьому, захист у своїх клопотаннях не просив суд про дослідження жодного з доказів сторони обвинувачення.

Мета норм, які регулюють дослідження доказів у суді, полягає у тому, щоб кожна сторона отримала доступ до цих доказів. Як вбачається з матеріалів провадження, всі докази, наявні в матеріалах справи, досліджувались слідчим суддею за участі сторони захисту. Отже, сторона захисту обізнана з ними і не була позбавлена можливості посилатися на них у своїх поясненнях (що вона і зробила, надаючи заперечення проти доводів апеляційної скарги прокурора). Не буде вона позбавлена такої можливості і під час судових дебатів.

Відтак, доводи заяви про відвід в цій частині відхиляються як необґрунтовані.

Згідно з рішенням ЄСПЛ «Олександр Волков проти України», безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Існування безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинно встановлюватися згідно з: 1) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав він особисту упередженість або чи був об`єктивним у справі, та 2) об`єктивним критерієм, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Водночас, коли вирішується, чи є в цьому випадку законні підстави побоюватися, що конкретному органу не вистачає неупередженості, то позиція тих, хто про це стверджує, важлива, але не є визначальною. Визначальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно виправданими (рішення ЄСПЛ «Феррантеллі та Сантангело проти Італії»).

Отже, сумнів у неупередженості суду повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес може перетворитись у тривалу недовіру до суду та, відповідно, зміну його складу.

Жодних доказів упередженого ставлення колегії суддів під час розгляду клопотань учасників провадження про повторне дослідження доказів захисником ОСОБА_7 не надано, та при розгляді заяви про відвід не встановлено. Заявлений відвід також не містить належних та підтверджених даних, які б викликали сумнів у неупередженості суддів та свідчили б про наявність підстав для їх відводу.

За наведених обставин, посилання у заяві про відвід на п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України колегією суддів відхиляються. Існування будь-яких інших підстав, передбачених ст. 75 КПК України, для відводу складу суду під час розгляду заяви по відвід також не встановлено.

Враховуючи, що заявлений відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про реальне існування ознак упередженості складу суду, у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 75-81 КПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_7 про відвід колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_2

судді ОСОБА_3

ОСОБА_4