Справа № 577/5677/25
Провадження № 1-кс/577/1418/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" вересня 2025 р.

м. Конотоп

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі Сумської області клопотання прокурора Конотопської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000349 від 20.09.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

23.09.2025 року прокурор Конотопської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням, про накладення арешту на майно, вилучене 20.09.2025, а саме: дерев`яний човен зеленого кольору, дерев`яне весло, два ятері довжиною 80 см, діаметром 39 см, «вікно» 20 мм., рибу, в загальній кількості 37 туші які перебувають у володінні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , заборонивши користування, відчуження, внесення конструктивних змін та розпорядження вказаним майном.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що 20.09.2025 о 06:24 до ЧЧ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області надійшло повідомлення від ПОГ СВГ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_5 про те, що 20.09.2025 було виявлено гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який займався незаконним рибним промислом на водоймі в с. Дубинка, Конотопського р-ну, Сумської області, а саме незаконно виловив 37 шт. карася сріблястого.

20.09.2025 відомості про дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000349 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 249 ч. 1 КК України та розпочате досудове розслідування кримінального провадження.

20.09.2025 у період часу з 07:13 год. до 07:53 год. дізнавачем сектору дізнання Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 , у присутності понятих під час огляду місця події на відкритій ділянці місцевості, на березі водойми в с.Дубинка Конотопського р-ну, розташованої за координатами 51.2088980, 33.4730877, виявлено та вилучено у громадянина ОСОБА_4 дерев?яний човен зеленого кольору, дерев?яне весло, два ятері довжиною 80 см, діаметром 39 см, «вікно» 20 мм., рибу, в загальній кількості 37 туш.

Володільцем вищевказаного майна є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець: АДРЕСА_1 , оскільки у вказаної особи майно виявлено та вилучено в ході огляду місця події від 20.09.2025.

Вищевказане майно, вилучене дізнавачем СД Конотопського РВП ОСОБА_6 , постановою дізнавача визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Прокурор Конотопської окружної прокуратури ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання про арешт майна без її участі, зазначивши, що клопотання про арешт майна підтримує та прохає його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, проти арешту майна не заперечує.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, що клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та (або) користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Частиною 2 цієї ж статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У провадженні СД Конотопського РВП ГУНП в Сумській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000349 від 20.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

20.09.2025 у період часу з 07:13 год. до 07:53 год. дізнавачем сектору дізнання Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 , у присутності понятих під час огляду місця події на відкритій ділянці місцевості, на березі водойми в с.Дубинка Конотопського р-ну, розташованої за координатами 51.2088980, 33.4730877, виявлено та вилучено у громадянина ОСОБА_4 дерев?яний човен зеленого кольору, дерев?яне весло, два ятері довжиною 80 см, діаметром 39 см, «вікно» 20 мм., рибу, в загальній кількості 37 туш. (а.с. 6-9)

Згідно постанови дізнавача сектору дізнання Конотопського РВП ГУНП в Сумській області дерев?яний човен зеленого кольору, дерев?яне весло, два ятері довжиною 80 см, діаметром 39 см, «вікно» 20 мм., рибу, в загальній кількості 37 туш визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні. (а.с.12)

Враховуючи, що вказане в клопотанні майно, має значення речового доказу, суд приходить до переконання, що клопотання про арешт майна є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню і на вказане майно необхідно накласти арешт шляхом обмеження права користуватись та розпоряджатись даним майном, заборони його відчужувати. Виходячи із обставин справи, завдань кримінального провадження про забезпечення кримінального провадження суд вважає, що потреби кримінального провадження виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, як накладення арешту на вказане майно. Слідчий суддя вважає, що обмеження прав власності є розумним та співмірним із завданнями кримінального провадження. Такого висновку слідчий суддя дійшов з тих підстав, що накладення арешту на вищевказане майно є тимчасовим і необхідним обмеженням у праві власника на мирне володіння в розумінні ч. 1 ст. 1 Протоколу Першого до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки воно, ґрунтується на чітких та передбачуваних нормах кримінального процесуального закону з визначеними ефективними національним способами повернення цього майна і не пов`язується із повним безповоротнім та безоплатним вилученням державою цих речей, без покладення «надмірного тягара» для його власника.

Європейський Суд з прав людини в своїх Постановах від 09.06.2005 року по справі «Бакланов проти Російської Федерації», від 24.03.2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

З врахуванням відповідності майна, на яке накладається арешт, критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, враховуючи розумність та співрозмірність обмеження права власника майна і те, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є свавільним, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Конотопської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000349 від 20.09.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 20.09.2025, а саме: дерев?яний човен зеленого кольору, дерев?яне весло,які передані під збережну розписку володільцю ОСОБА_4 , два ятері довжиною 80 см, діаметром 39 см, «вікно» 20 мм., рибу, в загальній кількості 37 туші, які перебувають у володінні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , заборонивши користування, відчуження, внесення конструктивних змін та розпорядження вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Відповідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, його захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

СуддяОСОБА_1