Справа № 369/971/26
Провадження № 1-кс/369/258/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.01.2026 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 , на бездіяльність посадових осіб Бучанського РУП ГУ НП в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

22 січня 2026 року до слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшла скарга ОСОБА_2 , на бездіяльність посадових осіб Бучанського РУП ГУ НП в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вказана скарга обґрунтована тим, що 10 жовтня 2025 року скаржник ОСОБА_2 звернувся до Бучанського РУП ГУНП в Київській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення. Вказана заява була перенаправлена до ВП № 3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області.

Станом на дату подання скарги відомості до ЄРДР не внесені, а 16 грудня 2025 року скаржник отримав відповідь від ВП № 3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області, згідно якої заява скаржника була зареєстрована до єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події за № 2960, ознак кримінальних правопорушень не встановлено, а в даній події наявні ознаки цивільно-правових відносин.

На підставі вище наведеного, скаржник просив слідчого суддю:

-Поновити строк на оскарження.

-Визнати бездіяльність уповноважених осіб Бучанського РУП ГУ НП в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення незаконною.

-Зобов`язати уповноважену посадову особу Бучанського РУП ГУ НП в Київській області внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення на підставі заяви ОСОБА_2 про вчинення кримінального правопорушення від 10 жовтня 2025 року та розпочати досудове розслідування за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 182,163 КК України.

Дослідивши скаргу та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Зокрема, Главою 26 КПК України передбачена можливість особи оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування до слідчого судді.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

У своїй скарзі ОСОБА_2 зазначає про недотримання уповноваженими особами Бучанського РУП ГУ НП в Київській області вимог ст. 214 КПК України стосовно поданої заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення про вчинення кримінального правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, а також через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З поданої скарги вбачається, що заява ОСОБА_2 про можливе вчинення кримінального правопорушення від 10 жовтня 2025 року була подано скаржником власноручно до Бучанського РУП ГУ НП в Київській області.

Отже, з урахуванням вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, обов`язок щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в цьому випадку мав бути виконаний протягом 24 годин з моменту отримання такого повідомлення, тобто не пізніше 11 жовтня 2025 року.

За змістом ч. 1 ст. 304 КПК України, у разі невиконання вказаного обов`язку у встановлений законом строк, особа може оскаржити відповідну бездіяльність протягом десяти днів з моменту її допущення.

Тобто, з урахуванням приписів ст. 214 КПК України, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для внесення відомостей про кримінальне правопорушення.

Застосовуючи вказані положення КПК України до описаних у скарзі обставин, та враховуючи, що відомості за поданою скаргою мали бути внесені не пізніше 11 жовтня 2025 року, скаржник мав можливість подати відповідну скаргу, починаючи з 12 жовтня 2025 року та до 21 жовтня 2025 року включно.

Водночас, з поданих матеріалів, слідчим суддею встановлено, що вказана скарга на бездіяльність уповноважених осіб Бучанського РУП ГУ НП в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, направлена до Києво-Святошинського районного суду Київської області лише 21 січня 2026 року. Таким чином, слідчий суддя встановив, що заявником пропущено строк на звернення зі скаргою на відповідну бездіяльність.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Статтею 113 КПК України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Відповідно до положень КПК України, поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд слідчого судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу. До їх числа відносяться: 1) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 2) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження; 3) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 4) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 5) несвоєчасне одержання процесуальних документів (наприклад, несвоєчасне одержання копії постанови слідчого); 6) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Згідно пункту 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених у листі №1640/0/4-12 від 09.11.2012 р. «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування», при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії. У випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Слід звернути увагу на те, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає таким умовам: це обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; причина виникла протягом строку, який пропущено; обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Заявник звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність вказаних посадових осіб після спливу 10 днів з моменту бездіяльності слідчого. Заявив клопотання про поновлення строку оскарження, при цьому мотивував поважність причин пропущення строку тим, що він неодноразово звертався до органу поліції та отримував формальні відповіді, які на переконання скаржника створювали обґрунтоване очікування належного виконання вимог ст. 214 КПК України, також неможливість своєчасного звернення до суду обгрунтована відключенням електроенергії та неспроможність залучити адвоката, однак, вказане не підтверджує поважність причин пропуску строку на оскарження, та не є підставою для поновлення строку.

Згідно ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо: скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Таким чином, враховуючи, що скарга ОСОБА_2 , направлена до Києво-Святошинського районного суду Київської області з пропуском строку, передбаченого на оскарження бездіяльності уповноважених осіб, а слідчий суддя за заявою скаржника не знайшов підстав для його поновлення, вказана скарга підлягає поверненню.

Керуючись статтями 117, 214, 303, 304, 306, 309, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 , на бездіяльність посадових осіб Бучанського РУП ГУ НП в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Роз`яснити особі, яка подала скаргу, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1