Справа № 203/2126/25
Провадження № 1-кс/0203/2788/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2025 року Центральний районний суд міста Дніпра у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання старшого слідчого СВ ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до:

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Дніпрі, громадянина України, розлученого, маючого на утриманні малолітню дитину, з вищою освітою, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого

заявленого у кримінальному провадженні № 0000024, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

08 липня 2025 року слідча СВ ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_6 звернулася до суду з клопотанням, погодженим прокурором, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 з визначенням застави у розмірі 1 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 3 936 400,00 грн.

В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що ОСОБА_4 підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненого за попередньою змовою групою осіб, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненого за попередньою змовою групою осіб, повторно, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки.

Необхідність продовження застосування до підозрюваного саме такого виду запобіжного заходу слідча мотивувала наявністю ризиків його переховування від органу досудового розслідування або суду; можливості знищення або спотворення будь-яких речей чи документів; впливу на потерпілих та інших учасників у кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення з корисливих мотивів.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або зменшити розмір застави до 242 000,00 грн.

Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що за вказаними вище обставинами 19.03.2025 відкрите кримінальне провадження № 0000024.

14.05.2025 ОСОБА_4 , якого цього ж дня було затримано, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 190 Кримінального кодексу України.

05.06.2025 ухвалою Дніпровського апеляційного суду застосовано до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 12.07.2025 з визначенням застави в розмірі 1 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 3 936 400,00 грн.

10.07.2025 ухвалою слідчого судді Центрального районного суду міста Дніпра продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000024 до п`ти місяців до 14.10.2025.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.

Мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також обставини, що враховуються при його обранні, визначені ст.ст.177,178 КПК України.

Частиною 1 ст.183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Частиною 3 ст.197 КПК України встановлено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Перевіривши доводи клопотання та дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя враховує, що останні в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України та про обґрунтовану причетність до його вчинення ОСОБА_4 , оцінка чому надавалась слідчим суддею при застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу, апеляційною інстанцією.

Слідчий суддя зазначає, що на етапі досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вирішувати питання, які підлягають вирішенню судом під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, з`ясовувати наявність складу кримінального правопорушення в діях підозрюваної особи, правильність кваліфікації цих дій, оцінювати докази у справі з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину.

Також слідчий суддя враховує, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п.79 рішення ЄСПЛ у справі Харченко проти України від 10.02.2011 року). У справі «Москаленко проти України» (рішення від 20.05.2010 року п.36) Європейський суд зазначив, що органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у вчиненні яких він обвинувачувався. У цьому контексті ЄСПЛ нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також ЄСПЛ визнав, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує. Тяжкість обвинувачення може бути достатньою причиною разом з іншими для продовження строку тримання під вартою (рішення ЄСПЛ від 12.03.2013 року у справі «Волосюк проти України»). При цьому, докази того, що обставини, які були прийняті судом при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з часом змінились, підозрюваним та його захисником не надані.

Крім того, ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» №12369/86 від 26.06.1991 року вказав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення, як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Із вказаного рішення Європейського суду вбачається, що попереднє ув`язнення може бути застосоване до особи, яка обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, виходячи із самої тяжкості обвинувачення. При цьому суд враховує відсутність можливості без продовження строку тримання під вартою, встановити обставини, що мають значення в кримінальному провадженні, та що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення, яке відносяться до категорій тяжких та передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 8-ми років.

Таким чином, обставини вчинення кримінального правопорушення, усвідомлення підозрюваним можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі, обізнаність про потерпілих дають достатні підстави вважати про наявність ризиків можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, впливу на потерпілих у кримінальному провадженні з метою зміни ними змісту або обсягу своїх свідчень.

Ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК, обґрунтовано існує, враховуючи, що наразі не проведені всі необхідні слідчі та розшукові дії, тому є підстави вважати, що без застосування відповідного запобіжного заходу підозрюваний може спотворити докази у кримінальному провадженні.

Реальним є ризик можливого продовження кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_4 , оскільки останній, хоча і є раніше не судимим, проте обґрунтовано підозрюється у вчиненні багатьох епізодів протиправної діяльності за попередньою змовою групою осіб.

Вказані обставини в своїй сукупності свідчать про те, що передбачені п.п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України ризики, які враховувались при застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу, на теперішній час не зменшились та не втратили своєї актуальності.

Ризик, визначений п.4 ч.1 ст. 177 КПК України, є недоведеними та цьому вже надавалась оцінка апеляційним судом, про що зазначено в ухвалі суду від 05.06.2025, підстави вважати, що такий ризик став наявним, відсутні.

У зв`язку з вищенаведеним, продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даному етапі досудового розслідування забезпечить запобіганню зазначеним вище ризикам та належному виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту або альтернативного запобіжного заходу у вигляд застави в меншому розмірі, як про це просила сторона захисту, за обставин інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, даних про його особу, наявних ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, на даному етапі досудового розслідування не забезпечить в повній мірі запобіганню цим ризикам та належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Обставини інкримінованого ОСОБА_4 злочину, ступінь його суспільної небезпечності та тяжкість кримінального правопорушення, велика кількість епізодів дають суду підстави для виходу за межі граничного розміру застави, який з достатнім рівнем буде гарантувати належне виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків та зможе нівелювати встановлені ризики з огляду на звернення застави в дохід держави у разі порушення ним покладених обов`язків. При цьому суд враховує, що коло потерпілих у кримінальному провадженні органом досудового розслідування встановлюється, що безпосередньо впливає на розмір спричиненої кримінальним правопорушенням майнової шкоди.

З урахуванням вищенаведеного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання слідчого та продовження підозрюваному застосованого до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів в межах строку досудового розслідування, з визначеною раніше заставою в розмірі 1 300 прожиткових мінімумів для працездатний осіб, тобто в сумі 3 936 400,00 грн, та, в разі її внесення, із покладенням обов`язків, визначених п.п.1-4, 8 ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 131,176-178,182,183,193,194,199 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 Кримінального кодексу України, заявлене у рамках кримінального провадження № 0000024 від 19.03.2025, задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на 60 днів до 07.09.2025 включно з утриманням в Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань (№4) Міністерства юстиції України.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у виді застави, а саме у розмірі 1 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3 936 400,00 грн.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

У разі звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з-під варти під заставу, покласти на нього строком на два місяці з дня внесення застави такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою на визначений час до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматися від спілкування з потерпілими, свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України, а до підозрюваного може бути застосований запобіжний захід у виді застави у більшому розмірі або інший запобіжний захід з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Виконання та контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Строк дії ухвали визначити до 07.09.2025 року включно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали слідчого судді складено та проголошено 17.07.2025 о 17 год. 20 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1