печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2025 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора: не з`явився,

власника майна: не з`явився,

представника власника майна: не з`явився,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001523 від 25.07.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 114-1 та ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 409, ст. 336, ч. 2 ст. 209 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене у ході обшуку від 10.07.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/28604/25-к за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :01:011:0048

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, щоГоловним слідчим управлінням Національної поліції України розслідується кримінальне провадження № № 0001523 від 25.07.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 114-1 та ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 409, ст. 336, ч. 2 ст. 209 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що групою осіб здійснюється перешкоджання законній діяльності Збройних сил України, шляхом виготовлення та збуту підроблених медичних документів, які в подальшому надають підставу для звільнення військовослужбовців з військової служби або отримання відстрочки від мобілізації під час військового стану.

Два мешканці м. Києва організували схему з виготовлення та збуту військовослужбовцям та військовозобов`язаним особам, медичної документації, у тому числі Довідок до актів огляду МСЕК з ознаками підробки, які посвідчують у них або їх близьких осіб, наявність захворювань,- інвалідність, що в подальшому являється підставою для зняття їх з військового обліку в ТЦК та СП або звільнення з військової служби Збройних сил України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що група громадян України, не будучи посадовими чи службовими особами, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, організували системну схему виготовлення та збуту підроблених медичних документів, в яких містилася завідомо недостовірна інформація про встановлення інвалідності у близьких родичів осіб призовного віку для подальшого їх використання з метою ухилення від мобілізації та ухилення від військової служби шляхом підроблення документів вчинені в умовах правового режиму воєнний стан, при наступних обставинах.

Згідно розробленого плану громадяни України призовного віку, які мали намір ухилитися від мобілізаційних заходів та/або ухилитись від військової служби шляхом підроблення документів вчинені в умовах правового режиму воєнний стану, діючи спільно з близькими родичами (матір`ю, батьком, дружиною, тощо), зверталися до учасників групи з відповідним «замовленням». Після чого, громадяни України призовного віку, діючі військовослужбовці або їх близький родич, надавали фотокопії документів, що посвідчують особу, а також документи, які підтверджують ступінь споріднення з особою, на яку оформлювався медичний документ (наприклад, свідоцтво про народження, реєстраційні дані з ДРАЦС або витяги з Державного реєстру актів цивільного стану громадян).

Після чого, з використанням комп`ютерної техніки, офісного програмного забезпечення, друкарських пристроїв (принтерів), а також електронних зразків (шаблонів) справжніх бланків документів медичних установ, виготовляли підроблені довідки медичних закладів - зокрема, довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією (МСЕК), а також заключення ЛКК про здійснення догляду конкретними особами (вказаними «замовниками»), тобто особами, які подавали їх по місцю несення служби та/або відповідних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки з метою уникнення призову під час мобілізації.

Після виготовлення підроблених медичних документів, вони пересилались замовникам із використанням послуг поштового відправлення з метою ухилення громадян від мобілізації та ухилення від військової служби шляхом підроблення документів вчинені в умовах правового режиму воєнний стану, що спричинило суттєві негативні наслідки для обороноздатності держави.

Під час досудового розслідування встановлена причетність до вчинення зазначених злочинів ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :01:011:0048.

10.07.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва (справа № 757/28604/25-к) проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :01:011:0048, за місцем проживання ОСОБА_5 , під час якого виявлено та вилучено, зокрема:

- Мобільний телефон «IPhone14ProMax» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , із сім-картою: НОМЕР_3 ,

- Ноутбук «MacBook Pro" model A1708 із зарядним пристроєм SF-20243.

Перелічені вище предмети відповідають критеріям статті 98 КПК України, оскільки містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що вказує на можливість їх використання в якості речових доказів, а тому постановою слідчого від 10.07.2025 визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

В судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, клопотання підтримує в повному обсязі, просить задовольнити.

Власник майна та його представник, в судове засідання не з?явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлялись належним чином.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання задоволенню не підлягає, зважаючи на наступне.

Слідчим суддею встановлено, щоГоловним слідчим управлінням Національної поліції України розслідується кримінальне провадження № № 0001523 від 25.07.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 114-1 та ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 409, ст. 336, ч. 2 ст. 209 КК України.

У ході досудового розслідування встановлена причетність до вчинення зазначених злочинів ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :01:011:0048.

10.07.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва (справа № 757/28604/25-к) проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :01:011:0048, за місцем проживання ОСОБА_5 , під час якого виявлено та вилучено, зокрема:

- Мобільний телефон «IPhone14ProMax» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , із сім-картою: НОМЕР_3 ,

- Ноутбук «MacBook Pro" model A1708 із зарядним пристроєм SF-20243.

Перелічені вище предмети відповідають критеріям статті 98 КПК України, оскільки містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що вказує на можливість їх використання в якості речових доказів, а тому постановою слідчого від 10.07.2025 визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Як визначено у ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як визначено у ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як визначено у ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Частиною 11 ст. 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи, що речі та документи, вилучені під час обшуку від 10.07.2025 проведеного за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :01:011:0048, на які просить накласти арешт прокурор, відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, та постановою старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 від 10.07.2025 рокувизнано речовим доказами у кримінальному провадженні № 0001523 від 25.07.2024, та зважаючи на те, що вказані речі мають доказове значення для вказаного кримінального провадження, беручи до уваги наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, доведеність необхідності такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне з метою забезпечення збереження речових доказів накласти арешт на вилучене майно.

За таких обставин, клопотання прокурора про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 98, 107, 170, 172, 173, 174, 309, 372, 392, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И В :

Клопотанняпрокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001523 від 25.07.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 114-1 та ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 409, ст. 336, ч. 2 ст. 209 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене у ході обшуку від 10.07.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.06.2025 у справі (справа № 757/28604/25-к) за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :01:011:0048, за місцем проживання ОСОБА_5 , а саме:

-мобільний телефон «IPhone14ProMax» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , із сім-картою: НОМЕР_3 ,

-ноутбук «MacBook Pro" model A1708 із зарядним пристроєм SF-20243, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, що за їх клопотанням арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим/прокурорм у кримінальному провадженні № 0001523 від 25.07.2024 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1