Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві в залі суду кримінальне провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000658 від 20.07.2024 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 14, ч. 2 ст. 258, ч. 1 ст. 263 КК України, -

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду міста Києва 11.08.2025 надійшли матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 14, ч. 2 ст. 258, ч. 1 ст. 263 КК України.

Обвинуваченому ОСОБА_3 , запобіжний захід у виді тримання під вартою обрано ухвалою слідчого судді до 26.08.2025.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 314 КПК України, судом 12.08.2025 постановлено ухвалу про призначення підготовчого судового засідання. В судове засідання, 18.08.2025, з`явилися прокурор, захисник, доставлено обвинуваченого.

Від прокурора надійшло клопотання про продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Клопотання обґрунтовано тим, що ризики зазначені в ухвалі про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою на разі продовжують існувати, строк обраного запобіжного заходу закінчується 26.08.2025, до того часу відсутня об`єктивна можливість розглянути кримінальне провадження, а тому є необхідність у продовженні строку запобіжного заходу на 60 діб.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник проти задоволення клопотання заперечували, захисник подав клопотання про відкладення розгляду клопотання державного обвинувача-прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 до винесення рішення колегією суддів Київського апеляційного суду та зміну запобіжного заходу на домашній арешт.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника, проаналізувавши матеріали кримінального провадження, судом встановлено наступне.

Підстав для відкладення, як і перешкод для розгляду клопотання про продовження строку запобіжного заходу ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000658 від 20.07.2024 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 14, ч. 2 ст. 258, ч. 1 ст. 263 КК України, судом не встановлено.

Натомість відповідно до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Враховуючи зазначені вимоги чинного законодавства до спливу продовженого строку суд саме зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_3 , якщо судове провадження не завершене до його спливу.

Так, при розгляді клопотання про продовження строку запобіжного заходу мають враховуватись обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують застосування запобіжного заходу.

Прокурор при обґрунтуванні заявленого клопотання посилається на те, що заявлені при обранні та продовженні запобіжного заходу ОСОБА_3 ризики для запобігання яким ОСОБА_3 , обраний запобіжний захід, не зменшились та продовжують існувати і надалі.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 199 КПК України, розглядаючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе та виправдане.

Підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження стаття 194 КПК України визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. На даний час ризики, передбачені ст. 177 КПК України, продовжують існувати, зокрема:

-переховування від суду.

Даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, і за яке, згідно санкції ч. 2 ст. 258 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років. Даний факт дає підстави вважати, що перебуваючи на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, ОСОБА_3 може переховуватись від суду. Крім того, ОСОБА_3 є громадянином РФ, на території України має постійне місце проживання та стійкі соціальні зв`язки (дружина та троє дітей).

Дані факти, з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення та громадянства обвинуваченого, дають підстави вважати, що перебуваючи на волі, ОСОБА_3 може залишити територію України з метою уникнути від кримінальної відповідальності;

- вчинення іншого кримінального правопорушення.

Даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_3 перебуваючи на волі може вчиняти нові злочини, підтверджується тим, що дії обвинуваченого спрямовані проти громадської безпеки за фінансову винагороду. При продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд звертає особливу увагу, що обвинувачений обвинувачується у злочині, що вчинено в період дії воєнного стану, що, на думку суду, свідчить про особливу небезпеку вчиненого кримінального правопорушення та вкрай низьку соціальну свідомість обвинуваченого, за умови, що обвинувачення буде доведено в суді. Крім того, на час продовження запобіжного заходу воєнний стан на території України продовжено, що посилює небезпеку того, що обвинувачений зможе ухилятися від явки до суду у разі застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу.

Ризик незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні на даний час не втратив свою актуальність, оскільки свідки судом ще не допитані.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України.

Судом оцінено в сукупності такі обставини: тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його вини, відсутність офіційного місця працевлаштування та будь-яких джерел доходів, ризик виїзду за кордон, наявність родичів за кордоном.

Встановлені фактичні дані дозволяють на основі закону та внутрішнього переконання зробити висновок про необхідність продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Характер вчинених обвинуваченим дій та наявні ризики обґрунтовують доцільність та правомірність обмеження прав обвинуваченого у кримінальному провадженні та виправдовують застосування запобіжного заходу саме такого виду, оскільки існує ймовірність порушення важливого суспільного інтересу у вигляді протидії правосуддю шляхом переховування від суду, та вчинити інше кримінальне правопорушення. Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання існуючим ризикам. При розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу прокурором доведено обставини, передбачені пунктами 1, 2, 3 частини першої статті 194 КПК України. Судом встановлено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого та не буде запобігати ризикам переховування від суду, та вчинити інше кримінальне правопорушення.

За сукупності таких обставин, суд, приймаючи до уваги також і стан здоров`я обвинуваченого, щодо якого у матеріалах провадження відсутні об`єктивні медичні застереження, дані про його особу, сімейний стан, соціальні зв`язки, вважає, що клопотання прокурора підлягає до задоволення, а строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з огляду на підстави його застосування підлягає продовженню на 60 днів.

Оскільки дане кримінальне провадження вчинене під час дії воєнного стану щодо злочинів, передбачених ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 258, ч. 1 ст. 263 КК України, суд керуючись правилами абз. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України, не вбачає правових підстав для визначення при цьому розміру застави.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 27, 31, 34, 128, 177, 178, 183, 194, 197, 201, 205, 314-316, 369-372, 384 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання сторони обвинувачення про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, до 16.10.2025 включно, без визначення розміру застави.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Для утримання обвинувачений ОСОБА_3 , підлягає направленню до ВЗДС СБУ.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду впродовж п`яти днів з дня її проголошення.

Cуддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1