ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 646/4151/25 (1-кс/646/1130/25) Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/719/25 Суддя доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 липня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про самовідвід, -

В С Т А Н О В И Л А:

Відповідно до відомостей протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Харківського апеляційного суду від 02липня 2025 року, визначено склад колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_2 , судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

До початку апеляційного розгляду головуючий суддя ОСОБА_2 та судді ОСОБА_4 , ОСОБА_3 заявили самовідвід у цьому судовому провадженні.

В судове засідання в суд апеляційної інстанції прокурор не з`явився, про час та місце апеляційного розгляду повідомлений належним чином, причин неявки суду не повідомив.

Поряд з цим, під час передачі телефонного повідомлення ОСОБА_6 про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги, останній не заперечував щодо проведення апеляційного розгляду без його участі.

Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 405, ч.2 ст. 422 КПК України, колегія суддів вважає за можливе проведення судового засідання за відсутністю сторін, оскільки неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши матеріали судового провадження, колегія суддів дійшла висновку, що заява про самовідвід головуючого судді підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтями 75 та 76 КПК України встановлений вичерпний перелік обставин, що виключають участь чи повторну участь судді в кримінальному провадженні, серед яких не має таких підстав, як незгода з судовим рішенням колегії суддів чи повторна участь судді суду апеляційної інстанції після перегляду ним судового рішення суду першої інстанції про продовження чи обрання запобіжного заходу.

Слід зазначити, що головуючий суддя ОСОБА_2 та судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4 неодноразово приймали рішення за апеляційними скаргами ОСОБА_6 . Ухвали апеляційного суду набрали законної сили, а тому відсутні будь-які підстави вважати, що ці ухвали є необґрунтованими або незаконними.

Належить врахувати, що апеляційна скарга ОСОБА_6 стосується подій щодо внесення відомостей до ЄРДР за його заявою стосовно ОСОБА_7 .

Раніше у часі, під час розгляду апеляційних скарг ОСОБА_6 , які також стосувались обставин щодо внесення відомостей до ЄРДР стосовно ОСОБА_7 , судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 неодноразово заявляли собі самовідводи, які були задоволені.

Відповідно до «Бангалорських принципів поведінки суддів», об`єктивність судді є обов`язковою умовою належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки в змісті винесеного рішення, а й у всіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Згідно п.2.5 «Бангалорських принципів поведінки суддів», суддя заявляє самовідвід навіть в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до п.3 Європейського статуту судді, «Суддя не тільки повинен бути неупередженим, але і повинен сприйматися будь-ким як неупереджений».

Крім того, згідно рішення Європейського Суду з Прав Людини у справі "Лауко проти Словатчини" будь який служитель Феміди, щодо якого є підстави сумніватися в неупередженості, повинен усунутися від розгляду справи, тобто заявити самовідвід.

Поряд з цим, належить врахувати правову позицію Верховного Суду, яка викладена у постановах від 22 жовтня 2019 року (справа N? 311/3428/18), від 25 лютого 2020 року (справа N? 619/1205/17), від 18 лютого 2021 року (справа N? 127/17123/19) та від 19 жовтня 2021 року (справа N? 127/18010/17), для забезпечення вимог процесуальної форми щодо недопущення сторонніх впливів на прийняття процесуальних рішень у кримінальному процесі України законодавцем закріплено інститут самовідводу, відводу, який передбачає інструменти для усунення упередженої службової особи від здійснення розслідування та судового розгляду кримінального провадження, сприяє підвищенню рівня довіри громадськості до суду та винесених ним рішень. Допустимість повторної участі судді у одному кримінальному провадженні диктується логікою побудови системи судового контролю. Термін контроль інтерпретується як перевірка діяльності кого-, чого- небудь.

Судовий контроль не належить до правосуддя і специфічною діяльністю суду. Вона має контрольний характер і забезпечує охорону конституційних прав громадян від свавільного і невиправданого втручання та обмеження з боку органів державної влади. Беручи до уваги те, що ці обставини можуть позначитись на об?єктивності й неупередженості судді при розгляді кримінального провадження по суті, законодавець включив зазначені дії до числа тих, що перешкоджають участі судді в його розгляді по суті. Адже, хоча діяльність судді із судового контролю не має прямого відношення до вирішення кримінального провадження по суті, проте він знайомиться з матеріалами провадження, і у нього при цьому складається внутрішнє переконання щодо його обставин, особи підозрюваного. А тому, якби в майбутньому довелося розглядати цю справу по суті, він би не міг вважатися безстороннім, оскільки зв?язаність судді прийнятим рішенням не може не проявитися в подальшому.

Також, Європейський суд з прав людини в рішенні «Салов проти України» (заява N? 65518/01) від 06.09.2005 року, надаючи тлумачення поняттю «неупередженість» суду, в сенсі статті 6 Конвенції, наголосив, щ така неупередженість має визначатися суб?єктивною оцінкою, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об?єктивною оцінкою - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які законні сумніви з цього приводу. У межах об?єктивної оцінки має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо неупередженості суддів. У цьому зв?язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.

Отже, за таких обставин, головуючий суддя ОСОБА_2 а також судді ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , дотримуючись вимог ч. 1 ст. 80 КПК України, зобов`язані заявити самовідвід.

Зокрема, з матеріалів судового провадження об`єктивно вбачається, що всі процесуальні питання, які оскаржував ОСОБА_6 в апеляційному порядку стосуються одного кримінального провадження, а тому вони є взаємопов`язаними між собою і походять одне від одного.

Отже, з метою унеможливлення будь-яких сумнівів в об`єктивності рішень колегії суддів за участі суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - суд дійшов висновку про обґрунтованість заяви суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про самовідвід, внаслідок чого вона підлягає задоволенню.

З огляду на викладене, враховуючи вимоги п.4 ч.1 ст.75 КПК України, з метою недопущення будь яких сумнівів у сторін по справі чи будь-якого стороннього спостерігача у неупередженості суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та об`єктивності рішень, які ними ухвалюються, колегія суддів вважає за необхідне задовільнити заяву про самовідвід суддів внаслідок чого провести повторний автоматизований розподіл справи між суддями, з метою визначення іншого складу колегії суддів.

Керуючись п.4 ч.1 ст. 75, ч.1 ст. 80, ст. ст. 81, 404, 418, 419 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Заяву про самовідвід суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 задовольнити.

Відвести суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 від розгляду апеляційної скарги ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Основ`янського районного суду м. Харкова від 27.05.2025 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора Харківської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення, викладених в заяві про вчинення кримінальних правопорушень від 01.05.2025 року до ЄРДР.

Передати судове провадження керівнику апарату Харківського апеляційного суду для виконання вимог статті 35 КПК України, для повторного авторозподілу з метою визначення іншого складу колегії суддів.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий -

Судді :