Номер провадження: 11-сс/813/1596/25
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.09.2025 року м. Одеса

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Одеського апеляційного суду ОСОБА_2 , перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 29.07.2025, якою було відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Одеської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою від 21.05.2025

установив:

Зазначеною ухвалою слідчого судді було відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Одеської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою від 21.05.2025.

Не погодившись із ухвалою слідчого судді, ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу.

Дослідивши апеляційну скаргуОСОБА_3 доходжу висновку, що вона підлягає поверненню особі, яка її подала з наступних підстав.

Частина 1 ст. 24 КПК України встановлює, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до ст. 6 Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Відповідно до п. 4) ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься повага до людської гідності.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Окрім того, у розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи пп. «а» п. 3 ст. 35 Конвенції, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Зокрема, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14.05.2004 (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4.02.2003 (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02), «Guntis Apinis проти Латвії» від 20.09.2011 (Guntis APINIS against Latvia, заява № 46549/06).

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги ОСОБА_3 , вона містить образливі вислови, а саме звернення до голови Одеського апеляційного суду: « ОСОБА_4 , Ваш суд позорить Єврейський народ» та погрозливі висловлювання, зокрема: «Суд, Ви провокуєте «Месть»».

Водночас, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до їх честі та гідності з боку осіб, які такі дії вчиняють, оскільки вказані дії суперечать основним засадам (принципам) кримінального провадження, а також його завданню.

Зазначена позиція судді-доповідача узгоджується з правовою позицію, яка викладена у постанові Першої судової палати ККС ВС від 16.01.2024 по справі № 991/7073/23.

Окрім того, аналогічної позицію підтримала Велика Палата Верховного Суду (справи № 199/6713/14-ц, № 9901/34/19, № 9901/324/19), висновки якої є обов`язковими для судів України.

Враховуючи, що діючим КПК України не врегульовано дії суду у разі використання особами, які подають апеляційні скарги нецензурної лексики та погрозливих висловлювань, вважаю, що необхідно застосувати дію ст.ст. 7, 9 КПК України.

Відтак, оскільки апеляційна скарга ОСОБА_3 не відповідає приписам ст. 396 КПК України, приходжу до висновку про те, що вона підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст. 24, 370, 395, 399, 404, 405, 419, 422, 532 КПК України, суддя доповідач

ухвалив:

Апеляційну скаргуОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 29.07.2025, якою було відмовлено у задоволенні його скарги на бездіяльність уповноважених осіб Одеської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою від 21.05.2025 - повернути апелянту.

Копію ухвали про повернення апеляційної скарги негайно надіслати ОСОБА_3 разом з апеляційною скаргою та доданими матеріалами.

Роз`яснити апелянту, що відповідно до ч. 7 ст. 399 КПК України, повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду апеляційної інстанції в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного суду протягом трьох місяців з дня прийняття рішення.

Суддя Одеського апеляційного суду ОСОБА_2