Справа № 308/6869/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

його захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000353 від 14.12.2022 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстр судових розслідувань за №0000353 від 14.12.2022 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України.

19.05.2025 через канцелярію суду надійшло клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про призначення додаткової судово-лінгвістичної експертизи.

В клопотанні вказує, що судова лінгвістична експертиза ОСОБА_6 в кримінальному провадженню по текстах сімох проповідей священика ОСОБА_4 , за завданням слідчого цілеспрямовано була проведена в Українському науково-дослідному інституті спеціальної техніки та судових експертиз, що входить до структури Служби Безпеки України, на всіх речових доказах стоять саме печатки СБУ, яке являється в даній справі з самого початку стороною обвинувачення.

На переконання заявника, дана експертиза проведена під контролем СБУ, є незаконною і категорично суперечить вимогам ЗУ «Про судову експертизу». Вказує, що експерт залежна від СБУ, як кадровий працівник СБУ, що сама довела в суді, а тому її висновки завідомо замовні, неправдиві, необ`єктивні. Наголошує, що експерт звела всі сім проповідей докупи і свідомо не вказала хоч декілька цитат з семи проповідей, як речових доказів, на підставу своїх висновків, які характер і форми вираження таких дій, в яких конкретно реченнях, сховах, словах, фразах вони містяться, а також самовільно вигадала 15 неповаг ОСОБА_4 до ПЦУ, без вказівки з якого речення, фрази чи слова вони взяті.

Приймаючи до уваги зазначене, просить суд призначити додаткову судово-лінгвістичну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Обвинувачений та його захисник у судовому засіданні підтримали заявлене клопотання та просили задоволити таке.

Прокурор у судовому засіданні заперечила проти заявленого клопотання та вказала на їх безпідставність.

Заслухавши доводи учасників судового засідання, дослідивши клопотання та матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що в ході здійснення досудового розслідування постановою слідчого було призначено судову лінгвістичну експертизу, яка була проведена експертом Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертизи Служби безпеки України, за результатом проведення якої було складено відповідний висновок експерта №54/1516-241 від 08.03.2023.

Не погоджуючись із твердженнями вказаного висновку експерта, захисником обвинуваченого було заявлено клопотання про призначення додаткової судово-лінгвістичної експертизи.

Статтею 22 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом (ст. 26 КПК України).

Так, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів (ст. 84 КПК України).

Відповідно до ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 101 КПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого, за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі.

Згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

З аналізу норм чинного законодавства вбачається, що призначення судом експертизи під час судового розгляду можливе, якщо: її проведення обумовлене необхідністю з`ясувати обставини і питання, що мають істотне значення для цього кримінального провадження; для з`ясування таких обставин і питань необхідні спеціальні знання; сторона обвинувачення відповідного експерта не залучала, або якщо залучила, то поставила неналежні чи неповні запитання, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт надасть або надав неповний чи неправильний висновок; сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин, на підтвердження чого надає відповідні документи; наявні умови, передбачені ч. 2 ст. 332 КПК України.

Відповідно до ст. 7, 8 Закону України "Про судову експертизу" та з метою забезпечення єдиного підходу при проведенні судових експертиз і підвищення якості проведення судових експертиз Міністерством юстиції України наказом №53/5 від 08 жовтня 1998 року затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень.

В своєму клопотанні захисник обвинуваченого вказує, що наданий стороною обвинувачення висновок експерта є незаконним і категорично суперечить вимогам ЗУ «Про судову експертизу», містить низку неточностей та є сумнівним.

Суд зазначає, що будь-яке клопотання сторони кримінального провадження, у тому числі, про проведення експертизи, повинно бути належним чином обґрунтованим та мотивованим. Така позиція висловлена у рішеннях Верховного суду, зокрема у постановах від 13.05.2021 №552/5763/17 та №738/329/17 від 28.01.2020.

Натомість, захисником обвинуваченого не наведено власні питання, які необхідно поставити перед експертом для усунення неточностей, якщо такі є, та конкретизації попереднього висновку експерта, захисником не зазначено конкретний текст (відео) чи фрагмент тексту (відео), який має бути предметом дослідження та оцінка якого потребує спеціальних знань.

Також суд зауважує, що на стадії досудового розслідування сторона захисту не зверталась з відповідними клопотаннями до органу досудового розслідування про призначення повторної/додаткової експертизи, у задоволені яких було відмовлено. Зворотнього, суду не надано. Крім того, у клопотанні захисника відсутні доводи щодо неможливості самостійного залучення експерта стороною захисту.

На переконання суду, при проведенні експертизи №54/1516-241 від 08.03.2023 експертом було належним чином досліджено наданий об`єкт дослідження, та в судовому засіданні була допитана експерт ОСОБА_6 , яка проводила дану експертизу, підтримала свої висновки та детально пояснила суду, як вона дійшла саме до таких висновків.

Таким чином, не надаючи оцінку жодному доказу, які були досліджені в судовому засіданні, суд вважає, що захисником обвинуваченого не було наведено переконливих доводів щодо необхідності призначення повторної судово-лінгвістичної експертизи, а тому клопотання захисника задоволенню не підлягає та є таким, що направлене на безпідставне затягування судового розгляду.

Керуючись ст.ст. 242-244, 392 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про призначення додаткової судово-лінгвістичної експертизи залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1