Справа № 132/2546/21
Ухвала

Іменем України

13 травня 2025 року місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду міста Калинівка Хмільницького району Вінницької області, клопотання старшого слідчого слідчого відділу відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000085 від 03 серпня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.296, ч.1 ст.343, ч.2 ст.383 КК України,

ВСТАНОВИВ:

18.04.2025 року до слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000085 від 03 серпня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.296, ч.1 ст.343, ч.2 ст.383 КК України.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 18.04.2025 року, визначено склад суду з розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме слідчого суддю ОСОБА_7 .

Ухвалою слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_8 від 22.04.2025 року, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_9 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.296, ч.1 ст.343, ч.2 ст.383 КК України - залишено без розгляду.

Дане судове рішення, ухвалою Вінницького апеляційного суду від 06.05.2025 року скасоване та призначено новий розгляд клопотання у суді першої інстанції.

Згідно протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 09.05.2025 року, визначено новий склад суду з розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме слідчого суддю ОСОБА_10 .

Відповідно до частини першої статті 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Частиною другою статті 184 КПК України встановлено, що копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

Згідно із частиною першою статті 186 КПК України, клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.

Слідчий суддя, суд після одержання клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває на свободі, призначає дату судового засідання і здійснює судовий виклик (частина перша статті 187 КПК України).

Порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні визначений статтею 135 КПК України. Частиною першою вказаної статті встановлено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Відповідно до пункту 1 частини сьомої статті 42 КПК України підозрюваний зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб.

З урахуванням зазначених норм процесуального закону, ухвалою слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_10 від 12.05.2025 року, розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, призначено до судового розгляду на 12.05.2025 року на 16год.00хв. З урахуванням скорочених строків розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, визначено здійснити виклик підозрюваного ОСОБА_9 та його захисника - адвоката ОСОБА_11 за допомогою електронної пошти чи факсимільного зв`язку, здійснення виклику по телефону, що відповідає вимогам статті 135 КПК України. Роз`яснено підозрюваному ОСОБА_9 та його захиснику - адвокату ОСОБА_11 про можливість участі в судовому провадженні у режимі відеоконференції, для забезпечення оперативності судового провадження. Доведено до відома підозрюваному ОСОБА_9 та його захиснику - адвокату ОСОБА_11 , що у разі неприбуття підозрюваного за судовим викликом і відсутності у слідчого судді на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю, слідчий суддя має право постановити ухвалу про привід підозрюваного, якщо він не з`явився для розгляду клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, або ухвалу про дозвіл на його затримання з метою приводу, якщо ухвала про привід не була виконана. Роз`яснено прокурору Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області, що згідно положень статті 185 КПК України, якщо після подання клопотання про застосування запобіжного заходу прокурору стали відомі обставини, що виключають обґрунтовану підозру у вчиненні особою кримінального правопорушення, він зобов`язаний відкликати клопотання про застосування запобіжного заходу та відкликати дозвіл на затримання, якщо такий дозвіл був отриманий. Якщо після подання клопотання про застосування запобіжного заходу слідчому, прокурору стали відомі інші обставини, що можуть вплинути на вирішення судом питання про застосування запобіжного заходу, він зобов`язаний доповнити або змінити клопотання, або замінити його новим клопотанням. Розміщено інформацію про призначення клопотання про застосування запобіжного заходу до судового розгляду на 12.05.2025 року на 16год.00хв. на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою Калинівського районного суду Вінницької області.

На виконання даного судового рішення, з урахуванням скорочених строків розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, виклик підозрюваного ОСОБА_9 та його захисника - адвоката ОСОБА_11 здійснений за допомогою електронної пошти та телефонного зв`язку.

Зокрема, підозрюваний ОСОБА_9 про дату, час та місце розгляду даного клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, невідкладно повідомлений за допомогою повідомлених ним засобів комунікації (через месенджер за номером НОМЕР_1 ).

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_11 про дату, час та місце розгляду клопотання про застосування відносно ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, невідкладно повідомлена за допомогою повідомлених нею засобів комунікації (через електронну пошту за електронною адресою ІНФОРМАЦІЯ_1).

Згідно сталої правової позиції Верховного Суду, яка згідно положень частини 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховується іншими судами при застосуванні таких норм права, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник справи бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Одночасно із цим, на виконання ухвали Калинівського районного суду Вінницької області від 12.05.2025 року, інформацію про призначення клопотання про застосування запобіжного заходу до судового розгляду на 12.05.2025 року на 16год.00хв. розміщено на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою суду.

До початку судового засідання, захисник ОСОБА_9 - адвокат ОСОБА_11 звернулась до суду із клопотанням про відкладення розгляду справи з посиланням на те, що вона приймає участь у іншому судовому засіданні, а тому об`єктивно позбавлена можливості бути присутньою під час розгляду даного судового провадження.

Ухвалою слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_10 від 12.05.2025 року, клопотання захисника ОСОБА_9 - адвоката ОСОБА_11 про відкладення судового засідання було задоволене. Розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, призначеного на 12 травня 2025 року на 16год.00хв. - відкладено у зв`язку з неявкою в судове засідання підозрюваного ОСОБА_9 та його захисника - адвоката ОСОБА_11 . Визначено наступне судове засідання у справі призначити на 13 травня 2025 року на 16год.00хв. З урахуванням скорочених строків розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, визначено здійснити виклик підозрюваного ОСОБА_9 та його захисника - адвоката ОСОБА_11 за допомогою електронної пошти чи факсимільного зв`язку, здійснення виклику по телефону, що відповідає вимогам статті 135 КПК України. Роз`яснено підозрюваному ОСОБА_9 та його захиснику - адвокату ОСОБА_11 про можливість участі в судовому провадженні у режимі відеоконференції, для забезпечення оперативності судового провадження. Доведено до відома підозрюваному ОСОБА_9 та його захиснику - адвокату ОСОБА_11 , що у разі неприбуття підозрюваного за судовим викликом і відсутності у слідчого судді на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю, слідчий суддя має право постановити ухвалу про привід підозрюваного, якщо він не з`явився для розгляду клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, або ухвалу про дозвіл на його затримання з метою приводу, якщо ухвала про привід не була виконана. Роз`яснено прокурору Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області, що згідно положень статті 185 КПК України, якщо після подання клопотання про застосування запобіжного заходу прокурору стали відомі обставини, що виключають обґрунтовану підозру у вчиненні особою кримінального правопорушення, він зобов`язаний відкликати клопотання про застосування запобіжного заходу та відкликати дозвіл на затримання, якщо такий дозвіл був отриманий. Якщо після подання клопотання про застосування запобіжного заходу слідчому, прокурору стали відомі інші обставини, що можуть вплинути на вирішення судом питання про застосування запобіжного заходу, він зобов`язаний доповнити або змінити клопотання, або замінити його новим клопотанням. Розміщено інформацію про призначення клопотання про застосування запобіжного заходу до судового розгляду на 13.05.2025 року на 16год.00хв. на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою Калинівського районного суду Вінницької області.

В судове засідання, призначене на 13.05.2025 року на 16год.00хв., підозрюваний ОСОБА_9 не з`явився.

З`ясувавши думку всіх учасників судового провадження (прокурора, захисника), та дослідивши наявні матеріали кримінального провадження, суд прийшов до наступних висновків.

За положеннями частини першої статті 186 КПК України, клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.

Відповідно до роз`яснень, викладених в листі Верховного Суду від 03 березня 2022 року за № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», усі клопотання, які надходять на розгляд слідчих суддів, мають розглядатись у межах строків, установлених КПК України, однак за можливості - невідкладно.

Згідно правових роз`яснень, викладених в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі від 04 квітня 2013 року за № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону.

Частиною першою статті 193 КПК України визначено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Верховний Суд у листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» зазначив, що усі клопотання, які надходять на розгляд слідчих суддів, мають розглядатись у межах строків, установлених КПК України, однак за можливості - невідкладно… Якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК України, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків. Ураховуючи об`єктивні обставини, як виняток, можна допускати розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі підозрюваного, з належною мотивацією такої процедури розгляду.

Як встановлено в матеріалів даного судового провадження, ОСОБА_9 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.296, ч.1 ст.343, ч.2 ст.383 КК України, на момент звернення слідчого із даним клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так і на час розгляду цього клопотання слідчим суддею, перебуває у розшуку, а отже місце його перебування (знаходження) на даний час не встановлено.

Клопотання про застосування запобіжного заходу, в порушення вимог статті 184 КПК України, не містить будь-яких відомостей про вручення її копії та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу - безпосередньо ОСОБА_9 , та до нього не долучено відповідне підтвердження з цього приводу.

Отже, матеріали кримінального провадження не містять належних та достовірних відомостей (даних) щодо встановленого місця перебування (знаходження) ОСОБА_9 , що об`єктивно позбавляє суд можливості вручити йому повістку про виклик, надіслати її поштою, електронною поштою, факсимільним зв`язком, здійснити виклик по телефону або телеграмою.

Разом із цим, судом, з урахуванням скорочених строків розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, вжито невідкладних заходів для повідомлення ОСОБА_9 про дату, час та місце розгляду цього клопотання за наявними у справі відомостями (даними).

Проте, належного підтвердження отримання ОСОБА_9 судової повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом, матеріали кримінального провадження не містять, що позбавляє суд можливості застосувати до нього у відповідності до положень ст.ст.139-140, 187 КПК України, привід.

При цьому, у задоволенні клопотання про дозвіл на затримання підозрюваного з метою його приводу слідчому відмовлено.

Слід також зауважити, що постановою заступника керівника Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_12 від 08.05.2025 року, здійснення подальшого досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, у відповідності до вимог частини 5 статті 36 КПК України, доручено іншому органу досудового розслідування, а саме слідчому відділенню Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, про що внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Місцевим судом, в межах територіальної юрисдикції якого проводиться досудове розслідування, є Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області.

Відповідно до роз`яснень, викладених в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 року за № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», розгляд клопотання про застосування запобіжних заходів, передбачених главою 18 КПК України, під час досудового розслідування згідно зі статтею 184 КПК України здійснюється слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого провадиться досудове розслідування. У разі здійснення досудового розслідування слідчою групою клопотання про застосування запобіжного заходу також розглядається слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування. Підставою для визначення територіальної юрисдикції суду першої інстанції при розгляді клопотань щодо застосування запобіжних заходів є постанова керівника відповідного органу досудового розслідування про створення слідчої групи, в якій визначено місце проведення досудового розслідування.

Аналогічні роз`яснення містяться в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 року № 223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів під час застосування находів забезпечення кримінального провадження», та листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.06.2016 року № 223-1650/0/4-16 «Щодо окремих питань здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю в кримінальному провадженні».

З урахуванням вищенаведеного, беручи до уваги те, що клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу, згідно вимог статті 186 КПК України, розглядається слідчим суддею невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний перебуває на свободі, враховуючи, що ОСОБА_9 на час розгляду цього клопотання перебуває у розшуці та його місцеперебування (місцезнаходження) органом досудового розслідування не встановлене, що об`єктивно позбавляє суд можливості вручити йому повістку про виклик, надіслати її поштою, електронною поштою, факсимільним зв`язком, здійснити виклик по телефону або телеграмою, а отже забезпечити його прибуття до судового засідання для розгляду клопотання, зважаючи на відсутність правових підстав для застосування у відповідності до положень ст.ст.139-140, 187 КПК України до нього приводу, а також виходячи з наявної ухвали слідчого судді про відмову у задоволенні клопотання слідчого про дозвіл на затримання ОСОБА_9 з метою його приводу для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя усвідомлюючи особисту відповідальність, сумлінно і принципово здійснюючи повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, діючи у межах і відповідно до вимог закону, вживаючи всіх необхідних заходів з метою неухильного дотримання процесуальних строків розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, а також уникнення обставин, які негативно впливають на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади, вважає, як виняток, за можливе розглянути клопотання за відсутності підозрюваного, у присутності його захисника - адвоката ОСОБА_11 , яка згідно положень статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під час здійснення адвокатської діяльності має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правничої допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правничої допомоги, та під час розгляду цього клопотання використовувати засоби захисту, передбачені КПК України та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів свого підзахисного.

З огляду на конкретні обставини в даному кримінальному провадженні, розгляд слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу за відсутності підозрюваного, не суперечитиме вимогам діючого процесуального законодавства та засадам кримінального провадження, та відповідатиме принципу верховенства права, а розгляд не призведе до обмеження прав підозрюваного, а забезпечить оперативний і об`єктивний судовий контроль на виконання завдань кримінального провадження.

Прокурор ОСОБА_13 в судовому засіданні підтримав доводи поданого клопотання про застосування запобіжного заходу та просив його задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу, через відсутність правових підстав для його задоволення.

З`ясувавши доводи прокурора, позицію захисника, перевіривши матеріали справи, вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав:

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000085 від 03 серпня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.296, ч.1 ст.343, ч.2 ст.383 КК України, в якому були складені повідомлення про підозру ОСОБА_9 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень.

Старший слідчий СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_6 , звернувся 18.04.2025 року до слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 , та клопотанням про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_9 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Ухвалами слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_8 від 22 квітня 2025 року, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 - залишено без розгляду, а клопотання про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_9 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою - залишено без задоволення.

Відповідно до ухвали Вінницького апеляційного суду від 06 травня 2025 року, залишено без змін ухвалу слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_8 від 22 квітня 2025 року про залишення без задоволення клопотання про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_9 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою. В цій ухвалі, апеляційний суд зазначив, що наявними у даному кримінальному провадженні доказами підтверджено факт вручення (оголошення) слідчим письмового повідомлення ОСОБА_9 , та в розумінні ст.ст.278, 136 КПК України суд дійшов висновку про дотримання слідчим порядку вручення підозри ОСОБА_9 .

Згідно ухвали Вінницького апеляційного суду від 06 травня 2025 року, скасовано ухвалу слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_8 від 22 квітня 2025 року про залишення без розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 , призначено новий розгляд клопотання у суді першої інстанції.

Як вбачається з клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 , підставою для його подання є наявність двох ризиків, визначених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, та ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні.

З матеріалів справи встановлено, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_9 , подане слідчим ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, досудове розслідування в якому на момент його подання було зупинено, у зв`язку із оголошенням в розшук підозрюваного, і на даний час згідно матеріалів цього кримінального провадження № 0000085 від 03.08.2021 року, не відновлене, а відтак порушено процесуальний порядок його подання.

Частиною 1 статті 280 КПК України визначено, що досудове розслідування може бути зупинене після повідомлення особі про підозру у разі, якщо: 1) підозрюваний захворів на тяжку хворобу, яка перешкоджає його участі у кримінальному провадженні, за умови підтвердження цього відповідним медичним висновком; 2) оголошено в розшук підозрюваного; 2-1) слідчий суддя відмовив у задоволенні клопотання про здійснення спеціального досудового розслідування; 3) наявна необхідність виконання процесуальних дій у межах міжнародного співробітництва; 4) наявні об`єктивні обставини, що унеможливлюють подальше проведення досудового розслідування в умовах воєнного стану; 5) уповноваженим органом прийнято рішення про передачу підозрюваного для обміну як військовополоненого та підозрюваним надано письмову згоду на проведення такого обміну. Рішення про зупинення досудового розслідування з цієї підстави оскарженню не підлягає.

Відповідно до частин 1, 2 статті 281 КПК України, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного. До оголошення підозрюваного в розшук слідчий, прокурор зобов`язаний вжити заходів щодо встановлення його місцезнаходження. Про оголошення розшуку виноситься окрема постанова, якщо досудове розслідування не зупиняється, або вказується в постанові про зупинення досудового розслідування, якщо таке рішення приймається, відомості про що вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно частини 5 статті 280 КПК України, після зупинення досудового розслідування проведення слідчих (розшукових) дій не допускається, крім тих, які спрямовані на встановлення місцезнаходження підозрюваного.

За положеннями статті 282 КПК України, зупинене досудове розслідування відновлюється постановою слідчого, прокурора, якщо підстави для його зупинення перестали існувати (підозрюваний видужав, його місцезнаходження встановлено, завершено проведення процесуальних дій у межах міжнародного співробітництва, припинено чи скасовано воєнний стан, обмін підозрюваного як військовополоненого проведено або такий обмін не відбувся), або наявна можливість подальшого проведення досудового розслідування за таких умов, а також у разі потреби проведення слідчих (розшукових) чи інших процесуальних дій. Копія постанови про відновлення досудового розслідування невідкладно надається, а у випадку неможливості надання надсилається у триденний строк стороні захисту, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Зупинене досудове розслідування також відновлюється у разі скасування слідчим суддею постанови про зупинення досудового розслідування. Відомості про відновлення досудового розслідування вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, після зупинення досудового розслідування проведення слідчих (розшукових) дій не допускається, крім тих, які спрямовані на встановлення місцезнаходження підозрюваного.

Складання та подання слідчим клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не є дією, яка спрямована на встановлення місцезнаходження підозрюваного.

Відповідно до частини 4 статті 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Передумовою для звернення слідчого із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є фактична наявність підозрюваного, тобто встановлене місце його проживання (перебування), здійснення його виклику з метою вручення йому відповідної копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, відібрання розписки про надання цієї копії клопотання та матеріалів, та долучення їх в якості додатку до клопотання, яке подається до суду.

Дана позиція узгоджується із положеннями частини 1 статті 133, частини 2, пункту 3 частини 3 статті 184 КПК України, згідно яких, слідчий, прокурор під час досудового розслідування має право викликати підозрюваного, свідка, потерпілого або іншого учасника кримінального провадження у встановлених цим Кодексом випадках для допиту чи участі в іншій процесуальній дії. Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання . До клопотання зокрема додається підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Як встановлено слідчим суддею, ОСОБА_9 згідно матеріалів кримінального провадження як на момент звернення слідчого із даним клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так і на час розгляду цього клопотання слідчим суддею, перебуває у розшуку, а отже місце його перебування (знаходження) на даний час не встановлено, а досудове розслідування зупинене до встновлення його місцезнаходження.

Клопотання про застосування запобіжного заходу, в порушення вимог статті 184 КПК України, не містить будь-яких відомостей про вручення її копії та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу - безпосередньо ОСОБА_9 , та до нього не долучено відповідне підтвердження з цього приводу.

Отже, матеріали кримінального провадження не містять належних та достовірних відомостей (даних) щодо встановленого місця перебування (знаходження) ОСОБА_9 , що об`єктивно позбавляє суд можливості вручити йому повістку про виклик до суду, а так само вручити копію клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, та здійснити розгляд клопотання в передбачений законом строк та порядок.

За відсутності підозрюваного ОСОБА_9 , слідчий суддя у відповідності до вимог частини 6 статті 193 КПК України, може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та обрати такий запобіжний захід лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням обставин даної справи, правових підстав обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за відсутності підозрюваного ОСОБА_9 , не має, оскільки прокурором не доведено наявності підстав, передбачених статтею 177 КПК України, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

За класифікацією кримінальні правопорушення, які інкримінуються згідно складених повідомлень про підозру ОСОБА_9 , відносяться до кримінального проступку (ч.1 ст.296, ч.1 ст.343 КК України), та нетяжкого злочину (ч.2 ст.383 КК України).

Відповідно до частини 2 статті 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як:

1) до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує;

2) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;

3) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;

4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;

5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;

6) до особи, яку розшукують компетентні органи іноземної держави за кримінальне правопорушення, у зв`язку з яким може бути вирішено питання про видачу особи (екстрадицію) такій державі для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку, в порядку і на підставах, передбачених розділом ІХ цього Кодексу або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України;

7) до особи, стосовно якої надійшло прохання Міжнародного кримінального суду про тимчасовий арешт або про арешт і передачу, у порядку і на підставах, передбачених розділом IX-2 цього Кодексу.

Як вбачається з клопотання, слідчий просить застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою на підставі п.3 ч.2 ст.183 КПК України, а саме до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

З урахуванням наведених вище обставин, правових підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_9 , суд не вбачає, оскільки прокурор не довів обставин, які впливають на вирішення цього питання.

Окрім цього, як вбачається з матеріалів справи, постановою заступника керівника Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_12 від 08.05.2025 року, здійснення подальшого досудового розслідування у кримінальному провадженні, у відповідності до вимог частини 5 статті 36 КПК України, доручено іншому органу досудового розслідування, а саме слідчому відділенню Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, про що внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.06.2016 року № 223-1650/0/4-16 «Щодо окремих питань здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю в кримінальному провадженні», враховуючи системний аналіз положень п.8 ч.1 ст.3, ч.1 ст.38 КПК України, органом досудового розслідування є: 1) слідчі підрозділи (Головне слідче управління, слідче управління, відділ, відділення) органів Національної поліції України, органів безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, органів державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України. Іншими словами, органом досудового розслідування в конкретному кримінальному провадженні є не сам правоохоронний орган, до складу якого входить відповідний підрозділ (Національна поліції України, Служба безпеки України, Національне антикорупційне бюро України), а його підрозділ (управління, відділ), визначений у ч.1 ст.38 КПК України. Підставою для визначення територіальної юрисдикції суду першої інстанції при розгляді клопотань щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження є постанова керівника відповідного органу досудового розслідування про створення слідчої групи, в якій визначено місце проведення досудового розслідування.

Місцевим судом, в межах територіальної юрисдикції якого проводиться досудове розслідування, є Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області.

Частиною першою статті 1 КПК України визначено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Відповідно до пункту 18 частини першої статті 3 КПК України, слідчий суддя це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.

Згідно частини третьої статті 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Частина перша статті 333 КПК України передбачає, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу, з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Згідно роз`яснень, викладених в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 року № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», розгляд клопотання про застосування запобіжних заходів, передбачених главою 18 КПК, під час досудового розслідування згідно зі статтею 184 КПК України здійснюється слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого провадиться досудове розслідування. У разі здійснення досудового розслідування слідчою групою клопотання про застосування запобіжного заходу також розглядається слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування. Підставою для визначення територіальної юрисдикції суду першої інстанції при розгляді клопотань щодо застосування запобіжних заходів є постанова керівника відповідного органу досудового розслідування про створення слідчої групи, в якій визначено місце проведення досудового розслідування.

З урахуванням вищенаведеного, розгляд клопотання про застосування запобіжних заходів здійснюється слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого провадиться досудове розслідування.

Відповідно до положень статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів, ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Розгляд справи саме судом, встановленим законом, є складовою права на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно приписів статті 412 КПК України, порушення правил підсудності при розгляді справи є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, яке у будь-якому разі тягне за собою скасування судового рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-187, 193, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000085 від 03 серпня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.296, ч.1 ст.343, ч.2 ст.383 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя