Справа № 761/6977/25
Провадження № 1-кс/761/5240/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001094, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 вересня 2024 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364 КК України, -

в с т а н о в и в:

18.02.2025 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0001094, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 вересня 2024 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364 КК України, в якому ставилось питання про накладення, з метою збереження речових доказів, арешту на майно, тимчасово вилучене 13 лютого 2025 року під час проведення обшуку квартири АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_4 , та на праві власності, яка належить ОСОБА_5 , а саме на: мобільний телефон IPhone 16 Рro Max IMEI НОМЕР_1 , білого кольору, 256 гігабайт, з сім-карткою мобільного оператору № НОМЕР_2 , які належать ОСОБА_6 - дружині ОСОБА_4 ; готівкові кошти в сумі 8100 доларів США, номіналом купюр 100 доларів США. кожна, які належать ОСОБА_4 та ОСОБА_6 .

Своє клопотання прокурор обґрунтовує тим, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001094, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 вересня 2024 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364 КК України.

Так, прокурор зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що оператори «кол-центрів», які функціонують в м. Києві та м. Дніпро, під приводом залучення інвестицій в криптовалюту, за сприяння працівників кіберполіції шахрайським шляхом отримують грошові кошти, переважно іноземних громадян, після чого останнім повідомляють про відсутність проведеної транзакції та припиняють будь-які контакти з ними.

Крім того встановлено, що працівниками так званих «кол-центрів» здійснюється збір конфіденційної інформації різних іноземних громадян (переважно СНД), для подальшого доступу до їх аккаунтів (в основному на сайтах, які надають державні послуги).

Після отримання таких конфіденційних даних та змінених паролів користувачів, інформації щодо фінансового становища, кредитної історії, тощо працівники таких «кол-центрів» передають цю інформацію іншим співробітникам компанії в месенджері «Telegram», в тому числі які здійснюють таку протиправну діяльність у м. Дніпро.

У подальшому перелічена інформація, що була здобута незаконним шляхом використовується працівниками «кол-центрів» для шахрайського заволодіння грошовими коштами.

Так, на даний час встановлено одного з керівників таких «кол-центрів», яким виявився ОСОБА_4 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 та адміністратора, який здійснює щоденний контроль за діяльністю шахрайського «кол-центру» у м. Києві ОСОБА_7 , що проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Крім того, встановлено адреси розміщення «кол-центрів», а саме: АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 (прим. 13, АДРЕСА_6 .

Відповідно за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_4 може зберігати речі та документи, грошові кошти здобуті незаконним шляхом від діяльності шахрайського «кол-центру», чорнові записи, блокноти, флеш носії, мобільні телефоні, комп`ютерну техніку, планшети, що мають значення для ходу та результатів кримінального провадження.

Доводи клопотання підтверджуються протоколами допиту свідка ОСОБА_8 від 03.12.2024, 02.01.2025, рапортах оперативного підрозділу Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, матеріалах виконаних доручень оперативного підрозділу Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, а також іншими матеріалами у своїй сукупності.

Так, ч. 1 ст. 234 КПК України встановлює, що обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Ураховуючи викладене, з метою повного, всебічного та об`єктивного дослідження всіх обставин, документування та здобуття доказів кримінально-протиправної діяльності шахрайських «кол-центрів», відшукання відомостей, які можуть бути використані як докази обставин, що встановлюються під час кримінального провадження № 0001094, виникла необхідність у квартирі АДРЕСА_1 , з метою відшукання й вилучення речей та документів, грошових коштів здобутих незаконним шляхом від діяльності шахрайського «кол-центру», чорнових записів, блокнотів, флеш носів, мобільних телефонів, комп`ютерної техніки, планшетів, які будуть доказами під час судового розгляду.

Право власності на зазначену квартиру, де проживає ОСОБА_4 належить ОСОБА_5 .

У зв`язку з чим, під час досудового розслідування, 13.02.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеса проведено обшук у квартирі АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_4 , та на праві власності яка належить ОСОБА_5 , під час якого виявлено та вилучено:

- мобільний телефон IPhone 16 Рro Max IMEI НОМЕР_1 , білого кольору, 256 гігабайт, з сім-карткою мобільного оператору № НОМЕР_2 , які належать ОСОБА_6 - дружині ОСОБА_4 ;

- готівкові кошти в сумі 8100 доларів США, номіналом купюр 100 доларів США. кожна, які належать ОСОБА_4 та ОСОБА_6 .

Під час попереднього огляду мобільного телефону, виявлено ряд збережених контактів, груп у месенджері «Telegram», «WhatsApp» та «Viber» з повідомленнями/листуваннями між собою осіб, телефонних дзвінків, дат, часу та тривалості спілкування/переписок пов`язаних між собою осіб, документів в електронному вигляді та фотографій на яких міститься інформація, що має доказове значення у кримінальному провадженні та встановлення всіх обставин, які підлягають доказуванню під час досудового розслідування.

Враховуючи викладені обставини, 14.02.2025 на підставі ст. 98 КПК України детективом БЕБ винесено постанову про визначення вищезазначеного майна, а саме: мобільного телефону та інформації, яка на них знаходиться, готівкових коштів - речовими доказами у кримінальному провадженні та приєднано до кримінального провадження.

14.02.2025 надано доручення оперативним співробітникам ДВБ Національної поліції України на проведення огляду мобільного телефону, виконання якого триває.

Крім того, 14.02.2025 детективом винесено постанову про призначення судової комп`ютерно-технічної експертизи, в ході проведення якої, буде досліджений мобільний телефон.

Прокурор зазначає, що вилучене майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, оскільки на них міститься інформація з повідомленнями/листуваннями між собою осіб, дат, часу та тривалості спілкування/переписок пов`язаних між собою осіб, інформація та документи, щодо обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні та інформацію, яка має доказове значення у кримінальному провадженні та відповідно з метою збереження речових доказів існує необхідність у застосуванні арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження, проведення експертиз.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився. Надіслав на адресу суду клопотання про розгляд справи без своєї участі.

Власник тимчасово вилученого майна, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання, не з`явився, що однак не перешкоджає розгляду справи по суті.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги зміст винесеної 14 лютого 2025 року постанови про визнання майна речовим доказом, зважаючи на наявність достатніх доказів того, зазначене у клопотанні майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України, а саме є майном, щодо якого є наявність розумних підозр вважати, що воно могло зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, є його знаряддям, могло бути здобутим внаслідок його вчинення, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, передачі та відчуження такого майна, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно, тимчасово вилучене 13 лютого 2025 року під час проведення обшуку квартири АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_4 , та на праві власності, яка належить ОСОБА_5 , а саме на: мобільний телефон IPhone 16 Рro Max IMEI НОМЕР_1 , білого кольору, 256 гігабайт, з сім-карткою мобільного оператору № НОМЕР_2 , які належать ОСОБА_6 - дружині ОСОБА_4 ; готівкові кошти в сумі 8100 доларів США, номіналом купюр 100 доларів США. кожна, які належать ОСОБА_4 та ОСОБА_6 .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 310, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в :

Клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001094, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 вересня 2024 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене 13 лютого 2025 року під час проведення обшуку квартири АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_4 , та на праві власності, яка належить ОСОБА_5 , а самена: мобільний телефон IPhone 16 Рro Max IMEI НОМЕР_1 , білого кольору, 256 гігабайт, з сім-карткою мобільного оператору № НОМЕР_2 , які належать ОСОБА_6 - дружині ОСОБА_4 ; готівкові кошти в сумі 8100 доларів США, номіналом купюр 100 доларів США. кожна, які належать ОСОБА_4 та ОСОБА_6 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1