Справа № 355/1555/24
Провадження № 1-кс/355/235/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

за результатами розгляду клопотання про відвід судді

16 червня 2025 року селище Баришівка

Баришівський районний суд Київської області у складі

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

та

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Баришівка вимогу (заяву) ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження №0000104, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 липня 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження №0000104, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 липня 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України.

14 травня 2025 року до канцелярії Баришівського районного суду Київської області надійшла вимога (заява) обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду означеного кримінального провадження.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 травня 2025 року головуючою суддею щодо розгляду означеної вимоги визначено суддю ОСОБА_1 .

Вимогу (заяву) про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду цієї справи обвинуваченого ОСОБА_4 обґрунтовує тим, що суддя не надав відповіді на вимогу обвинуваченого, та не підтвердив свої повноваження в суді. Також не відповів на три питання поставлені в суді: Чи може суд і суддя судити живого Мужчину в статусі Людини? Чи несе даний суд і безпосередньо суддя безлімітну матеріальну відповідальність перед сувереном? Чи являється суд суверенним і зможе суддя доказати це під присягою в міжнародному суді?

Заявник (обвинувачений) ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судових засідань був повідомлений належним чином. Судові засідання 22.05.2025 та 30.05.2025 відкладалися з метою недопущення процесуальних прав обвинуваченого, задля надання йому можливості взяти участь у судовому засіданні.

Суддя Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_5 у судове засідання щодо розгляду вимоги (заяви) обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді не з`явився.

Неявка вказаних осіб не є перешкодою для розгляду заяви про відвід.

Прокурор ОСОБА_3 просив відмовити в задоволенні заяви (вимоги) обвинуваченого, вважаючи її безпідставною. Прокурор зазначив, що обвинувачений прямих підстав для відводу судді, а також допущених суддею порушень не вказав; підстав для відводу судді в судовому засіданні не встановлено.

Суд, дослідивши вимогу (заяву) про відвід судді, заслухавши думку прокурора, доходить висновку, що заява ОСОБА_4 про відвід судді Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_5 від розгляду цього кримінального провадження задоволенню не підлягає, виходячи з такого.

Відповідно до п. 4 ст. 80 Кримінального процесуального кодексу України (надалі також КПК України) заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Перелік обставин, що виключають участь судді у кримінальному провадженні, міститься у ч. 1 ст. 75 КПК України. Згідно із п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя, окрім іншого, не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо наявні інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно із ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Бангалорськими принципами поведінки судді (схвалені резолюцією 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року) встановлено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Мироненко і Мартенко проти України», зокрема, у п. 66 зазначено, що згідно з усталеною практикою Європейського суду наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюються особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Ветштайн проти Швейцарії» зазначив, що особиста безсторонність суду призюмується, поки не надано доказів протилежного. Аналогічна позиція викладена у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» (Заява N 33949/02) від 09.11.2006.

За результатами аналізу вимоги (заяви) про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду цієї справи суд доходить висновку, що обвинувачений ОСОБА_4 фактично не погоджується із процесуальними діями та/або бездіяльністю судді ОСОБА_5 , що мало вияв у ненаданні відповіді/нездійсненні певних процесуальних дій суддею у кримінальному провадженні №0000104 від 18.07.2024, тобто, фактично зводиться до незгоди із процесуальним рішенням судді відносно нездійснення певних дій.

Суд зауважує, що незгода з судовим рішенням має втілюватися у його апеляційному оскарженні або, якщо рішення окремому оскарженню не підлягає, - у викладенні заперечень проти таких рішень до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Відтак, незгода учасника кримінального провадження із судовим рішенням не може бути розцінена як прояв упередженості суду, а тому не може бути підставою для відводу судді.

Суд звертає увагу, що також і процесуальні рішення судді, їх зміст та форма не можуть бути підставою для відводу судді. Незгода з рішеннями судді має здійснюватись у порядку, передбаченому чинним процесуальним законодавством України, яким передбачено процедуру оскарження будь-яких процесуальних рішень судді окремо або разом з кінцевим процесуальним рішенням по кримінальному провадженню з наведенням мотивів такої незгоди, а заперечення на ухвалу суду, що не підлягає оскарженню, можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду за наслідками розгляду справи.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18).

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 «Про незалежність судової влади» від 13 червня 2007 року, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

На переконання суду, наведені обвинуваченим обставини зводяться до незгоди з прийнятим процесуальним рішенням, що не може бути підставою для висновку про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

За вимогами ч. 5 ст. 80 та ч. 1 ст. 81 КПК України відвід повинен бути вмотивованим та питання щодо його вирішення вирішуються в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою іншого судді цього ж суду, визначеного у порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 КПК України.

Відтак, суд констатує, що будь-яких достатніх, належних та допустимих доказів або посилань на такі докази, які б підтверджували пряму чи опосередковану зацікавленість судді ОСОБА_5 в результаті розгляду цього кримінального провадження, заявником (обвинуваченим) не надано.

Доведення факту наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, шляхом подання суду відповідних належних та допустимих доказів, є обов`язком учасника справи, яким заявлено відвід, що також обмежує зловживання з боку недобросовісних учасників процесу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 35, 75, 76, 81 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні вимоги (заяви) ОСОБА_4 про відвід судді Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження №0000104, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 липня 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя

Баришівського районного суду

Київської області ОСОБА_6