Номер провадження по справі 1-кс/387/112/25
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою

18 травня 2025 року селище Добровеличківка

Слідчий суддя Добровеличківського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого у кримінальному провадженні ОСОБА_4

підозрюваної ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області клопотання слідчого СВ ВП № 2 (смт Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000006 від 06.01.2025 року відносно підозрюваної

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Вербівка Новоукраїнського району Кіровоградської області, жительки АДРЕСА_1 , українки, громадянки України, з повною вищою освітою, не працюючої, не маючої утриманців, раніше не судимої,

яка підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий у кримінальному провадженні - начальник СВ ВП №2 (смт Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області майор поліції ОСОБА_7 18.05.2025 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Добровеличківського відділу Новоукраїнської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що у провадженні слідчого відділу ВП №2 (смт Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області, перебувають матеріали кримінального провадження №0000006 від 06.01.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Так, досудовим розслідуванням кримінального провадження встановлено, що протягом грудня 2024 року (точного часу та дати слідством не встановлено) ОСОБА_5 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, придбала у невстановлений спосіб, особливо небезпечну психотропну речовину PVP, з метою подальшого збуту та умисно зберігала її за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_5 , реалізовуючи свій злочинний намір направлений на незаконний збут наркотичних засобів 06.12.2024, за попередньою домовленістю з ОСОБА_8 , збула останньому за місцем свого проживання порошкоподібну речовину білого кольору.

В подальшому ОСОБА_8 цього ж дня був зупинений працівниками поліції по вул. Перемоги в м. Помічна, Новоукраїнського району Кіровоградської області, за підозрою у вчиненні адміністративного правопорушення та в ході перевірки останній добровільно видав вище вказану порошкоподібну речовину білого кольору, яку було вилучено за результатами проведеного огляду місця події 06.12.2024.

Крім того, досудовим розслідуванням кримінального провадження встановлено, що протягом січня-травня 2025 року (точного часу та дати слідством не встановлено) ОСОБА_5 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, придбала у невстановлений спосіб, особливо небезпечну психотропну речовину PVP, з метою подальшого збуту та умисно зберігала її за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході досудового слідства 03.05.2025 з участю працівників СКП ВП № 2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області, проведено оперативну закупівлю, в результаті якої ОСОБА_9 , добровільно видав згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору, яку останній придбав за грошові кошти у ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, досудовим розслідуванням кримінального провадження встановлено, що протягом січня-травня 2025 року (точного часу та дати слідством не встановлено) ОСОБА_5 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, придбала у невстановлений спосіб, особливо небезпечну психотропну речовину PVP, з метою подальшого збуту та умисно зберігала її за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході досудового слідства 16.05.2025 з участю працівників СКП ВП № 2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області, проведено оперативну закупівлю, в результаті якої ОСОБА_9 , добровільно видав згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору, яку останній придбав за грошові кошти у ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту, а також у незаконному збуті особливо небезпечних психотропних речовин, вчиненому повторно, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 2 ст. 307 КК України.

16.05.2025 о 18 годині 01 хвилині в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 було затримано за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

17.05.2025 органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_5 про підозру:

- у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту, а також у незаконному збуті особливо небезпечних наркотичних засобів, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 2 ст. 307 КК України;

- у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту, а також у незаконному збуті особливо небезпечних психотропних речовин, вчиненому повторно, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 2 ст. 307 КК України;

- у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту, а також у незаконному збуті особливо небезпечних психотропних речовин, вчиненому повторно, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 2 ст. 307 КК України.

В ході досудового розслідування в даному кримінальному провадженні встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що є підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_5 є забезпечення виконання останньою, покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

-переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрювана постійної роботи та джерела доходів, особистого житла, міцних соціальних зв`язків не має, не одружена;

-незаконно впливати на свідків, які підтверджують її вину у вчиненні незаконного збуту наркотичних засобів, так як підозрювана особисто знайома зі свідками, тому вказані обставини дають підстави вважати, що підозрюваний може знову незаконно впливати на вказану категорію осіб, з метою зміни чи відмови від наданих показів. У відповідності до ст. 23 КПК України та ст. 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та повинен бути дослідженим судом під час судового провадження безпосередньо, а тому, зважаючи на стадію кримінального провадження, наявний реальний ризик, що підозрюваний у разі не застосування запобіжного заходу може впливати на свідків, які безпосередньо судом не допитані;

-вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити вчинення даного кримінального правопорушення, враховуючи кількість вчинених епізодів та те, що органом досудового розслідування буде вирішуватись питання про погодження повідомлення підозрюваній нової підозри у вчиненні збуту наркотичних засобів повторно;

-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто вводити слідство в оману, ухилятись від викликів слідчого, прокурора та суду.

Крім того, підозрювана може переховуватися шляхом залишення місця свого проживання, маючи при цьому, всі можливості та засоби, в т.ч. здійснення виїзду за межі території України у незаконний спосіб.

Враховуючи всі наведені обставини та підстави, орган досудового розслідування вважає наявність ризиків обґрунтованими, а застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливим, оскільки більш м`які запобіжні заходи не нададуть можливості забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Підозрювана в судовому засіданні просила у задоволенні клопотання відмовити та застосувати до неї більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Зауважила на тому, що свою вину в інкримінованому правопорушенні визнає в повному обсязі, готова співпрацювати з органами досудового розслідування, не має наміру переховуватися.

Захисник підозрюваної просив відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на недоведення органом досудового розслідування наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Просив застосувати до підозрюваної більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою місця проживання.

Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання, з таких підстав.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Як визначено ст.12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 1 статті 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до положень ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.

Як убачається із матеріалів клопотання, слідчим відділом ВП №2 (смт Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000006 від 06.01.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваної, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в матеріалах клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до кримінальних правопорушень за викладених у клопотанні обставин.

Проаналізувавши зміст клопотання про застосування запобіжного заходу, а також доданих до клопотання доказів, а саме: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000006 від 06.01.2025; витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000099 від 07.12.2024; постанови від 24.12.2024 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000099 від 07.12.2024; витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000122 від 17.05.2025; витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000123 від 17.05.2025; постанови про об`єднання матеріалів досудових розслідувань від 17.05.2025; протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 07.01.2025; протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 04.05.2025; протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 04.05.2025; протоколу оперативної закупки від 03.05.2025; висновку експерта № СЕ-19/112-25/6209-НЗПРАП від 08.05.2025; протоколу оперативної закупки від 16.05.2025; висновку експерта №СЕ-19/112-25/7007-НЗПРАП від 17.05.2025; протоколу обшуку від 16.05.2025 за періодичним місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 ; протоколу обшуку від 16.05.2025 за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 ; протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 16.05.2025; повідомлення про підозру від 17.05.2025; протоколу допиту підозрюваного від 17.05.2025, інших матеріалів кримінального правопорушення та пояснень підозрюваної наданих в судовому засіданні, слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду даного клопотання підозра щодо вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України обґрунтована.

Слідчий суддя погоджується із доводами органу дізнання, що повідомлена ОСОБА_5 підозра повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21 квітня 2001 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, №182).

Аналіз наданих доказів об`єктивно зв`язують підозрювану з певним злочином, на даному етапі, хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. CzechRepublic») 31315/96 від 25 квітня 2000 року, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Таким чином під час судового розгляду знайшов своє підтвердження ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, зважаючи на тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні (позбавлення волі на строк від шести до десяти років), а також ризик впливу на свідків з метою зміни останніми показань.

За наведеного слідчий суддя дійшов висновку про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, адже підстав для застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу слідчий суддя не вбачає, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні заперечили проти визначення розміру при розгляді даного клопотання.

Захисник просив визначити помірний для підозрюваної розмір застави у разі задоволення клопотання слідчого та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, а також вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваної винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваної, майновий стан, слідчий суддя вважає необхідним, відповідно до п.1 ч.5 ст.182 КПК України визначити розмір застави у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 грн, оскільки внесення застави в такому розмірі, на думку слідчого судді, повинно достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків та забезпечити в подальшому її належну процесуальну поведінку в даному провадженні.

У разі внесення підозрюваною застави необхідно покласти на неї наступні обов`язки: прибувати до суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, у якому вона перебуває без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; уникати спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні.

Керуючись ст.131-132, 176-178, 183, 186, 193-194, 196, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з визначенням застави.

Термін тримання під вартою рахувати з моменту затримання з 18 години 01 хвилини 16 травня 2025 року до 18 години 01 хвилини 14 липня 2025 року та затримати її в залі суду.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн, яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок для внесення застави: платіжні реквізити депозитного рахунку: одержувач коштів : Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26241445; банк отримувача : ДКСУ м.Київ; рахунок отримувача: UA0002505. Призначення платежу ПІБ особи, яка вносить заставу на рахунок та ПІБ особи за яку внесено застава, найменування суду, що виніс рішення, номер справи.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави, такі обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, у якому вона перебуває без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- уникати спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрювана, будучи належним чином повідомленою, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Копію ухвали вручити підозрюваній, слідчому, прокурору та направити для відома та виконання Державній установі "Кропивницький слідчий ізолятор".

Строк дії ухвали визначити до 18 години 01 хвилини 14 липня 2025 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали оголошено 19 травня 2025 року о 14 годині 50 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_11