Справа № 442/3745/25
Провадження № 1-кс/442/656/2025
УХВАЛА

про повернення клопотання про арешт майна

19 травня 2025 року місто Дрогобич Львівської області

Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув клопотання слідчого СВ Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000709 від 13.05.2025, про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, -

в с т а н о в и в:

Слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 16.05.2025 звернувся до слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області з клопотанням, погодженим прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , в якому просить накласти арешт на майно, яке визнано речовими доказом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000709 від 13.05.2025, про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Клопотання вмотивоване тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що 12.05.2025 до Дрогобицького РВП надійшло повідомлення проте, що 12.05.2025 приблизно 19:05 год. у м.Дрогобич по вул. Коновальця відбулась ДТП (наїзд ТЗ на пішохода) за участю мотоцикла Джеон Аеро 200 р.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та пішохода ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Внаслідок ДТП ОСОБА_6 доставлено до Дрогобицької міської лікарні із діагнозом ВЧМТ.

Слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області у поданому клопотанні просив розглядати таке у його відсутності та прокурора Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області.

Беручи до уваги положення ст. ст. 22, 26 вказаного Кодексу у частині того, що сторони (учасники) кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, слідчий суддя вважає за можливе вказане у клопотанні слідчого СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області, погодженого прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області задовольнити та проводити розгляд зазначеного клопотання про арешт майна у їх відсутності.

У зв`язку із неявкою слідчого СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області та прокурора Дрогобицької окружної прокуратури, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального пристрою не здійснювалося.

Викликати власника майна, на котре слідчий за погодженням з прокурором просять накласти арешт у даному кримінальному провадженні, не представилось за можливе у зв`язку із відсутністю у матеріалах клопотання його засобів зв`язку.

Дослідивши матеріали клопотання про арешт майна, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України визначається, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

В силу ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, і збереження речових доказів, при цьому арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Застосовуючи заходи забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного і обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі статтями 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати такі аспекти як: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

У кримінальному провадженні такі випадки врегульовані Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання клопотання про арешт майна має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Вимоги щодо порядку розгляду клопотання про арешт майна передбачені ст. 172 КПК України. Зокрема, частина 1 вказаної статті передбачає, що таке клопотання розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Розглянувши подане клопотання, дослідивши долучені до нього копії документів та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя зазначає, що в порушення вимог пункту 3 ч. 2 ст. 171 КПК України та всупереч вказаним вимогам у клопотанні не зазначено засоби зв`язку саме власника майна, що позбавляє слідчого суддю можливості здійснити його виклик та розглянути вказане клопотання у відповідності до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю власника майна.

Як вбачається з матеріалів даного судового провадження, підозру у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000709 від 13.05.2025, про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, нікому не оголошено.

За правилами частин 1-3 статті 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права і обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Виходячи з наведених положень КПК України, слідчий суддя вважає, що власник зазначеного майна на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні бере участь у статусі третьої особи, що обумовлено необхідністю звернення з подібним клопотанням про арешт майна не слідчим, а прокурором, як того вимагає норма ч. 2 ст. 64-2 КПК України, вочевидь порушення чого, повинно бути підставою для постановлення процесуального рішення, передбаченого ч. 3 ст. 172 КПК України, а саме про повернення прокурору матеріалів клопотання.

Таким чином, згідно з приписів ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Беручи до уваги наведене, прокурору необхідно усунути недоліки поданого слідчим клопотання про арешт майна третіх осіб, зокрема, необхідно зазначити засоби зв`язку власника майна, для забезпечення можливості його участі у розгляді названого клопотання, та після усунення вказаних недоліків клопотання прокурору слід безпосередньо подати у Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області.

Керуючись статтями 100, 107, 170-173, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000709 від 13.05.2025, про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України -повернути прокурору Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 та встановити строк у сімдесят дві години для усунення недоліків цього клопотання, наведених у мотивувальній частині ухвали.

Копію ухвали слідчого судді не пізніше наступного дня після її постановлення надіслати прокурору для виконання.

Ухвала, в силу приписів ст. 309 КПК України, оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1