н/п 1-кс/766/6041/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.07.2025 Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні клопотання старшого слідчого СВ ХРУП ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Дар`ївка Білозерського району Херсонської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, неодруженого, не маючого зареєстрованого місця проживання, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого в силу ст.89 КК України,

в с т а н о в и ла :

28.07.2025 року старший слідчий СВ ХРУП ГУНП в Херсонській області капітан поліції ОСОБА_6 , звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000848 від 26.07.2025, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115 КК України строком на 60 (шістдесят) днів без визначення розміру застави.

Обґрунтування клопотання

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Викладені обставини щодо суті повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення в повній мірі обґрунтовуються отриманими стороною обвинувачення в порядку, визначеному КПК України, доказами.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.1,3,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Ризиком можливого переховування від органу досудового розслідування та суду, є те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке згідно ч. 6 ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких та покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним (позбавлення волі від семи до п`ятнадцяти років), дає підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, при цьому не маючи постійного місця проживання та маючи антисоціальний спосіб життя,

- п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, ОСОБА_4 , будучи повідомленим про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, під загрозою можливого покарання, беручи до уваги характер та обставини, суспільну небезпеку злочину, може незаконно впливати на вже допитаних свідків у даному кримінальному провадженні, зокрема на свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на території домоволодіння яких він проживає, шляхом залякування, підкупу, шантажу, погроз, а також примусити вже допитаних свідків змінити покази на свою користь до дачі неправдивих показів та викривлення обставин, які підлягають доказуванню;

- п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Підтвердженням вказаного ризику є те, що ОСОБА_4 під час дії на території України воєнного стану, з метою створення перешкод досудовому слідству, може зникнути з місця постійного мешкання, у зв`язку з цим, у правоохоронних органів України фактично не буде можливості затримати підозрюваного та - як наслідок - притягнути останнього до кримінальної відповідальності, існують ризики переховування останнього у такий спосіб від органів досудового розслідування та суду. Також, підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (штучне затягування досудового розслідування; розголошення відомостей результатів досудового розслідування, що призведе до його неповноти, втрати доказів вини підозрюваного тощо), в тому числі знищити речові докази, які могли залишитися за місцем його проживання,

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 не має офіційного місця роботи та офіційного заробітку; раніше був засуджений за вчинення майнових злочинів, передбачених ст. 185 КК України, але у порядку ст. 89 КК України судимість погашена.

Доводи учасників провадження у судовому засіданні

У судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний у судовому засіданні не заперечував обґрунтованості підозри та застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник у судовому засіданні не заперечуючи обґрунтованості підозри, враховуючи особу підозрюваного, який не має зареєстрованого місяця проживання, також не заперечувала проти задоволення клопотання. Просила визначити в ухвалі лише реальні ризики зазначені в ст.177 КПК України.

Мотивація суду

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідча суддя приходить до наступного висновку.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч.1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Пунктом 4 ч.2 ст.183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що У провадженні слідчого відділення Херсонського районного управління поліції ГУНП в Херсонській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000848 від 26.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 115 КК України.

За версією сторони обвинувачення, 24 липня 2025 року близько 13:00 години (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння на відкритій ділянці місцевості, розташованій по вулиці Заводській, 6 у селищі Степанівка міста Херсону, на ґрунті раптово виниклого конфлікту з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , переслідуючи прямий умисел, направлений на умисне вбивство останнього, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді заподіяння смерті особі, наніс не менше десяти ударів ножем в область тулуба та шиї останнього, чим спричинив ОСОБА_9 , відповідно до довідки лікаря судово-медичного експерта ДСУ «Херсонське обласне бюро судово-медичної експертизи», проникаюче колото-різане поранення грудної

клітки з ушкодженням правої легені з гострою крововтратою, що знаходиться в прямому причинному зв`язку з настанням смерті, що має ознаки тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя.

Смерть ОСОБА_9 настала в результаті проникаючого колото-різаного поранення грудної клітки з ушкодженням правої легені з гострою крововтратою.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

26.07.2025 о 11:34 ОСОБА_4 затримано в порядку ст.ст. 208, 615 КПК України.

Протокол затримання особи (ОСОБА_4 ) було підписано підозрюваним та захисником адвокатом ОСОБА_5 (доручення №002-210000575 від 26.07.2025 року) та понятими без жодних зауважень та застережень щодо його змісту. Підозрюваний копію протоколу отримав та жодних зауважень щодо його змісту також не надав.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст.278 КПК України письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню.

27.07.2025 о 09.30 годині ОСОБА_4 у відповідності до ст.ст. 36,40,111,112, 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України а саме:вбивство, тобто умисне протиправне заподіянні смерті іншій людині.

Доказів недотримання строків вручення письмового повідомлення про підозру визначених ст. 278 КПК України матеріали клопотання не містять та стороною захисту надані не були.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, викладені та підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, зокрема:

1.протоколом прийняття заяви від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про вчинене кримінальне правопорушення від 26.07.2025, відповідно до якого останній повідомив, що 24.07.2025 близько 13 години знаходячись у с. Степанівка на відкритій ділянці місцевості наніс своєму знайомому ОСОБА_10 15-20 ударів ножем у область тулуба та кінцівок;

2. протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 від 26.07.2025, відповідно до якого 25.07.2025 йому стало відомо від ОСОБА_4 про те, що він у стані алкогольного сп`яніння зарізав свого знайомого ОСОБА_10 поблизу звалища біля с. Степанівка та с. Чорнобаївка,

3. протоколом огляду місця події від 26.07.2025, проведено ст. слідчим СВ ОСОБА_6 за участі слідчого СВ ОСОБА_11 , спеціаліста криміналіста СВ ОСОБА_12 , лікара судово-медичного експерта ДСУ «ХОБСМЕ» ОСОБА_13 , ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_2 виявлено труп ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на якому виявлено тілесні ушкодження: на передній поверхні грудної клітини справа з переходом на бокову поверхню 3 ушкодження, на передній поверхні у середній третині правого плеча 2 ушкодження, на передній поверхні у верхній третині правого передпліччя 2 ушкодження, на задній поверхні у верхній та середній третині правого передпліччя 3 ушкодження, рани щелеподібної форми різнонаправлені з одним гострим протилежним заокругленим краями; в ході огляду було вилучено:

- футболка, шорти зі слідами речовини бурого кольору та пошкодженнями у вигляді наскрізних отворів;

- ?ніж з ручкою обмотаною ізолюючою стрічкою чорного кольору, лезо деформоване зі слідами речовини бурого кольору;

- ?чарка металева зі слідами речовини бурого кольору;

- ?зрізи нігтьових пластин з рук трупа;

- ?мікрооб`єкти з долоней трупа;

4. протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відповідно до показів якого останній на протязі майже 10 років знайомий особисто з ОСОБА_4 , який проживає на території його домоволодіння. Свідок показав, що ОСОБА_4 часто вживав алкогольні напої разом зі своїм знайомим на ім`я ОСОБА_10 , додавши, що 25.07.2025 близько 09 години ОСОБА_4 повернувся додому у стані алкогольного сп`яніння та повідомив, що вбив свого знайомого, зарізавши ножем. Додав, що 25.07.2025 близько 23 години зустрівся вдома з витверезівшим ОСОБА_14 , який підтвердив факт вбивства його знайомого ОСОБА_10 , при цьому зателефонував до поліції по каналу 102, повідомивши про цей факт,

5. протоколом проведення пред`явлення особи до впізнання за фотознімками від 26.07.2025 зі свідком ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який впізнав серед наявних фотознімків свого знайомого ОСОБА_4 ,

6. протоколом проведення пред`явлення особи до впізнання за фотознімками від 26.07.2025 зі свідком ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який впізнав серед наявних фотознімків чоловіка на ім`я ОСОБА_10 , з яким ОСОБА_4 вживав алкогольні напої,

7. протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до показів якої останній на протязі майже 10 років знайомий особисто ОСОБА_4 , який проживає на території її з чоловіком домоволодіння. Свідок показала, що 25.07.2025 від чоловіка ОСОБА_7 дізналася про зізнання ОСОБА_4 у вбивстві його знайомого ОСОБА_10 ,

5. протоколом проведення пред`явлення особи до впізнання за фотознімками від 26.07.2025 зі свідком ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка впізнала серед наявних фотознімків свого знайомого ОСОБА_4 ,

6. протоколом проведення пред`явлення особи до впізнання за фотознімками від 26.07.2025 зі свідком ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка впізнала серед наявних фотознімків чоловіка на ім`я ОСОБА_10 , з яким ОСОБА_4 постійно вживав алкогольні напої,

7. протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який показав, що 24.07.2025 він дізнався про те, що ОСОБА_10 начебто продав його велосипед за 3500 гривень, після чого пішов до нього поблизу звалища у с. Степанівка, де знаходився ОСОБА_10 , з яким він знову почав вживати горілку, під час вживання між ними виник словесний конфлікт, який потім переріс у те, що ОСОБА_4 схопив ніж правою рукою, який знаходивс там, та почав наносити ним удари ОСОБА_10 по тулубу та ногам, нанесши не менше 10 ударів, після чого пішов з місця події, залишивши ніж біля трупу,

8. довідкою лікаря судово-медичного експерта ДСУ «Херсонське обласне бюро судово-медичної експертизи», відповідно до якої на трупі ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 виявлено проникаюче колото-різане поранення грудної клітки з ушкодженням правої легені з гострою крововтратою, що знаходиться в прямому причинному зв`язку з настанням смерті,

Ці дані здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Щодо ризиків, зазначених у клопотанні.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Згідно ч. 1 ст. 115 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Отже, з урахуванням наведених обставин обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а також враховуючи тяжкість інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, яке є особливо тяжким, слідчий суддя вважає доведеним, що з метою уникнення кримінальної відповідальності підозрюваний може переховуватись від органів досудового слідства та суду, а тому наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також прокурором у судовому засіданні доведено існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик незаконного впливу ОСОБА_4 на свідків у даному кримінальному провадженні. При цьому слідчий суддя враховує, що за змістом ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, а відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Тобто ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ризику впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність. За таких умов слідчий суддя доходить висновку про достатню вірогідність ризику впливу на свідків, оскільки не будучи обмеженим у вільному спілкуванні з вказаними особами ОСОБА_15 може здійснювати на них вплив з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

Належного обґрунтування та конкретизації ризиків, передбачених п.4 та п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, подане клопотання не містить та прокурором не обґрунтовано в судовому засіданні , у зв`язку з чим слідчий суддя вважає їх недоведеними.

Щодо твердження захисника про відсутність доказів наявних ризиків, зазначених прокурором у клопотанні, суд зазначає, що на даній стадії розгляду не надається оцінка доказам. Суд досліджує наявність або відсутність ризиків, які були підставою для обрання запобіжного заходу та їх актуальність.

Метою запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує встановлені обставини та вагомість наявних доказів, якими вони обґрунтовуються, а саме: ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, в разі визнання підозрюваного винним йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років Також слідчим суддею враховуються: вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 який народився у 1986 році; на обліку за станом здоров`я не перебуває, інвалідність не встановлювалась, відомості про потребу у стаціонарному лікуванні відсутні. Крім того, слідчим суддею враховується міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, а саме: ОСОБА_4 має середню освіту, не одружений, утриманців не має, не працюючий, не має місця реєстрації, раніше не судимий в силу ст. 89 КК України.

Таким чином ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків, веде антисоціальний спосіб життя та схильний до вживання спиртних напоїв.

Пунктом 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07 р. - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Таким чином, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового слідства з урахуванням дати затримання та дати повідомлення про підозру, оскільки слідчий в клопотанні і прокурор в судовому засіданні в повному обсязі довели суду обставини, які виправдовують обмеження права підозрюванго на свободу.

Судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази доводять обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_4 для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні та забезпечення його належної процесуальної поведінки, оскільки ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. За вказаних вище обставин запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та є достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантію його належної процесуальної поведінки на даній стадії кримінального провадження, отже, підстави для обрання більш м`якого запобіжного заходу на даній стадії кримінального провадження відсутні.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи, що ОСОБА_4 як зазначалось раніше, обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, який спричинив загибель людини, беручи до уваги дані про особу підозрюваного, слідчий суддя не вбачає правових підстав для призначення альтернативного запобіжного заходу та визначення розміру застави.

Слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, та відповідають меті досягнення дієвості кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 186, 193, 194, 309 КПК України,-

постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави строком до 23.09.2025 року включно.

Час тримання під вартою відраховувати з моменту фактичного затримання, тобто з 26 липня 2025 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка тримається під вартою, в той же строк з моменту вручення копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1