Справа № 712/5481/25
Провадження № 1-кс/712/2169/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2025 року Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси винесене в кримінальному провадженні № 0000012 від 16.04.2025, слідчим Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_6 та погоджене прокурором Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , клопотання про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, Черкаської області, українця, громадянина України, командира 1 відділення 2 взводу охорони роти охорони батальйону забезпечення військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України, у військовому званні «старший сержант», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_6 звернувся із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , посилаючись на те, що Четвертим слідчим відділом (з дислокацією у м. Черкасах) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000012 від 16.04.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України за фактом одержання підозрюваним неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_1 Національної гвардії України на посаді командира відділення, має військове звання старший сержант.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Національну гвардію України», Національна гвардія України є військовим формуванням з правоохоронними функціями, що входить до системи Міністерства внутрішніх справ України і призначено для виконання завдань із захисту та охорони життя, прав, свобод і законних інтересів громадян, суспільства і держави від кримінальних та інших протиправних посягань, охорони громадської безпеки і порядку та забезпечення громадської безпеки.

Таким чином, ОСОБА_5 обіймаючи зазначену посаду, є працівником правоохоронного органу.

Відповідно до ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватись Конституції України та законів України.

ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем Національної гвардії України, відповідно до вимог ст. ст. 11, 16, 49 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, окрім іншого, зобов`язаний свято й непорушно додержуватись Конституції України та законів України, Військової присяги, віддано служити Українському народові, сумлінно та чесно виконувати військовий обов`язок, постійно підвищувати рівень військових професійних знань, удосконалювати свою виучку й майстерність, знати та виконувати свої обов`язки та додержуватись вимог статутів Збройних Сил України, виконувати службові обов`язки, що визначають обсяг виконання завдань, доручених йому за посадою, постійно бути зразком високої культури, скромності й витримки, берегти військову честь, завжди пам`ятати, що за його поведінкою судять не лише про нього, а й про Збройні Сили України в цілому.

Згідно до ст.ст. 3-4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, окрім іншого, військова дисципліна досягається шляхом особистої відповідальності кожного військовослужбовця за дотримання Конституції та законів України, Військової присяги, виконання своїх обов`язків, вимог статутів Збройних Сил України, а також зобов`язує кожного військовослужбовця додержуватись Конституції та законів України, Військової присяги, неухильно виконувати вимоги статутів Збройних Сил України, накази командирів.

У розумінні частини 1 статті 22 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) ОСОБА_5 , окрім іншого, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе.

Крім того, у розумінні п. п. 1-4 ч. 1 ст. 24 Закону, ОСОБА_5 , окрім іншого, у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язаний невідкладно вжити таких заходів: відмовитись від пропозиції, за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію, залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників, письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника.

Встановлено, що постановою КМУ № 1338 від 15.11.2024 «Деякі питання запровадження оцінювання повсякденного функціонування особи» визначено, що до введення в дію Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впровадження оцінювання повсякденного функціонування особи», з 1 січня 2025 року експертиза щодо встановлення інвалідності відповідно до законодавства для повнолітніх осіб проводиться експертними командами з оцінювання повсякденного функціонування особи, сформованими відповідно до Положення про експертні команди з оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого цією постановою (далі експертні команди), до складу яких можуть входити лікарі, які мають право проводити оцінювання повсякденного функціонування особи відповідно до Порядку проведення оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого цією постановою, а також Центром оцінювання функціонального стану осіб відповідно до Положення про експертні команди з оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого цією постановою.

Проведення оцінювання повсякденного функціонування особи організовується в кластерних та надкластерних закладах охорони здоров`я відповідно до Положення про експертну команду з оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого цією постановою.

У закладах охорони здоров`я, в яких організовується проведення оцінювання повсякденного функціонування особи, у строк до 3 грудня 2024 року визначається та затверджується наказом керівника такого закладу охорони здоров`я перелік лікарів, які мають право проводити оцінювання повсякденного функціонування особи у складі експертних команд, а також перелік адміністраторів для забезпечення роботи таких команд.

Повноваження, права і обов`язки медико-соціальних експертних комісій щодо проведення медико-соціальної експертизи, а також повноваження, права і обов`язки Центральної медико-соціальної експертної комісії Міністерства охорони здоров`я припиняються 31 грудня 2024 року.

Відповідно до п. 4 Положення «Про експертні команди з оцінювання повсякденного функціонування особи» (далі Положення) експертні команди у своїй роботі керуються Конституцією України, Законом України «Про запобігання корупції», іншими законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, нормативно-правовими актами.

Згідно абз. 6, 9, 15 п. 9 Положення експертні команди встановлюють групи (підгрупи) інвалідності, фіксують причини та час її настання відповідно до підтверджувальних документів; встановлюють потребу в догляді; встановлюють причинний зв`язок інвалідності осіб за наявністю документів, що їх підтверджують, визначених пунктом 22 Порядку проведення оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.11.2024 № 1338 «Деякі питання запровадження оцінювання повсякденного функціонування особи».

Так, згідно розпорядження Черкаської обласної військової адміністрації № 600 від 12.12.2024 «Про затвердження переліку закладів охорони здоров`я Черкаської області, в яких організовується проведення оцінювання повсякденного функціонування особи», затверджено перелік закладів охорони здоров`я Черкаської області, в яких організовується проведення оцінювання повсякденного функціонування особи, в тому числі КНП «Черкаська обласна лікарня» Черкаської обласної ради, а статус закладу в спроможній мережі визначено, як «Надкластерний заклад охорони здоров`я».

Відповідно до наказу в.о. директора КНП «Черкаська обласна лікарня» від 02.01.2025 № 14 затверджено перелік лікарів, які мають право проводити оцінювання повсякденного функціонування особи у складі експертних команд з оцінювання повсякденного функціонування особи в КНП «Черкаська обласна лікарня».

Враховуючи вище викладене, лікарі, які мають право проводити оцінювання повсякденного функціонування особи у складі експертних команд з оцінювання повсякденного функціонування особи в КНП «Черкаська обласна лікарня», згідно наказу директора в.о. директора КНП «Черкаська обласна лікарня» від 02.01.2025 № 14, наділені функціями представників влади за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, тобто останні є службовими особами, уповноваженими на виконання функцій держави.

Також, згідно з Законом України «Про запобігання корупції» суб`єктам, на яких поширюється дія цього Закону, в тому числі лікарям, які мають право проводити оцінювання повсякденного функціонування особи у складі експертних команд з оцінювання повсякденного функціонування особи, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб.

Водночас, ОСОБА_5 , знехтував вказаними вимогами законодавства і одержав неправомірну вигоду для себе за вплив на прийняття службовими особами КНП «Черкаська обласна лікарня», за наступних обставин.

Так, 14.04.2025 ОСОБА_7 звернувся у телефонній розмові до ОСОБА_5 за консультацією щодо оформленням інвалідності. Того ж дня, ОСОБА_5 зустрівся із ОСОБА_7 поблизу Медичної Академії по вул. Хрещатик у м. Черкаси, де останній повідомив з 2011 року йому встановлено діагноз «епілепсія» і з того часу він проходить лікування у різних медичних закладах. До того ж у нього, періодично відбуваються приступи епілепсії. При цьому, ОСОБА_7 зазначив, що у нього виникли проблеми із документальним оформленням інвалідності у зв`язку із цим захворюванням.

Після цього, ОСОБА_5 зазначив, що він може допомогти ОСОБА_7 у оформленні інвалідності та одночасно висловив вимогу про необхідність надання йому грошових коштів в сумі 8000 доларів США. Одночасно, ОСОБА_5 зазначив, що частина із цієї суми 7000 доларів США буде призначатись лікарям експертних команд з оцінювання повсякденного функціонування особи, що приймуть рішення про встановлення ОСОБА_7 інвалідності, а інша 1000 доларів США, призначається для самого ОСОБА_5 .

У свою чергу, ОСОБА_5 , використовуючи свої особисті відносини з лікарям експертних команд з оцінювання повсякденного функціонування особи в одного з лікарських закладів, мав намір та реальну можливість здійснювати вплив на прийняття рішення вказаними службовими особами щодо оформленню ОСОБА_7 інвалідності.

Вважаючи дії ОСОБА_5 по висловленню вимоги про необхідність надання неправомірної вигоди у розмірі 8000 доларів США кримінально-протиправними, 16.04.2025 ОСОБА_7 звернувся до правоохоронних органів із письмовою заявою про злочин та у подальшому, в рамках розпочатого досудового розслідування, був залучений правоохоронними органами до конфіденційного співробітництва та у подальшому діяв під їх контролем.

23.04.2025 близько 12:00 ОСОБА_5 зустрівся із ОСОБА_7 по вул. Дашковича у м. Черкаси, де в ході розмови повідомив, що оформлення йому інвалідності буде здійснюватися у КНП «Черкаська обласна лікарня», зокрема лікарями експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи. Одночасно, ОСОБА_5 отримав від ОСОБА_7 виписки із медичних карт про лікування останнього та надав вказівку підготувати ксерокопії паспорта громадянина України та фотокартки обличчя. Окрім цього, ОСОБА_5 наголосив, що для того, аби розпочати процес оформлення інвалідності, ОСОБА_7 необхідно якнайшвидше передати йому обумовлені раніше грошові кошти у сумі 8000 доларів США.

За вказаних обставин, ОСОБА_7 був змушений та погодитися на пропозицію ОСОБА_5 , а також повідомив, що зможе наступного дня 24.04.2025 передати йому частину обумовлених йому грошових коштів у сумі 5000 доларів США та протягом місяця передати ще 3000 доларів США, на що ОСОБА_5 погодився.

24.04.2025 близько 10:00 ОСОБА_7 зателефонував ОСОБА_5 і в ході розмови повідомив, що обумовлені ним грошові кошти у сумі 5000 доларів США знаходяться у нього. На це ОСОБА_5 зазначив, що необхідно передати їх під час зустрічі близько 13:00 у м. Черкаси. Близько 12:00 ОСОБА_5 зателефонував ОСОБА_7 та вони домовились зустрітись поблизу магазину «Делікат», що на розі вулиць Б. Хмельницького та Надпільної у м. Черкаси.

24.04.2025 близько 13:20 ОСОБА_7 зустрівся із ОСОБА_5 згідно попередніх домовленостей поблизу магазину «Делікат», що на розі вулиць Б. Хмельницького та Надпільної у м. Черкаси, де останній запевнив ОСОБА_7 що йому оформлять другу групу інвалідності по загальному захворюванню, яка не буде пов`язана з психічними захворюваннями.

Після цього, 24.04.2025 близько 13:25 ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно з корисливих мотивів, реалізовуючи протиправний умисел на одержання неправомірної вигоди, отримав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду у розмірі 5000 доларів США, що згідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют Національного банку України станом на 24.04.2025 становить 208 350 грн., за здійснення впливу на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави лікарями експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи КНП «Черкаська обласна лікарня» за оформлення ОСОБА_7 другої групи інвалідності.

24.04.2025 о 13 год 34 хв ОСОБА_5 було затримано безпосередньо після вчинення злочину, у порядку ст. 208 КПК України.

25.04.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Черкаси, командиру 1 відділення 2 взводу охорони роти охорони батальйону забезпечення військової частина НОМЕР_1 Національної гвардії України, у військовому званні «старший сержант», зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , українцю, громадянину України, раніше не судимому, повідомлено про підозру у одержанні неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом прийняття заяви про злочин від 16.04.2025;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 18.04.2025;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 24.04.2025;

-протоколом затримання ОСОБА_5 від 24.04.2025;

-матеріалами виконаних доручень слідчого;

-матеріалами проведення інших слідчих дій, які на даний час неможливо надати з огляду на обмеження до них доступу;

-іншими матеріалами кримінального провадження.

Доцільність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою пов`язана з тим, що він підозрюється у вчиненні корупційного кримінального правопорушення, яке є тяжкими у розумінні ст. 12 КК України. У разі доведення вини, підозрюваному загрожує покарання на строк від 3 до 8 років позбавлення волі, що є достатнім стимулюючим фактором переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4, ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний, користуючись зв`язками, здобутими за час проходження військової служби, в тому числі серед працівників правоохоронних органів, може особисто або опосередковано негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду, через прохання чи погрози, або іншим шляхом знищити, приховати або спотворити докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також речі та документи, які містять інформацію щодо вчиненого кримінального правопорушення, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Серед іншого, протиправна діяльність підозрюваного була викрита за активного сприяння заявника ОСОБА_7 , який у той же час є основним свідком сторони обвинувачення, і який надав викривальні показання щодо вчиненого ОСОБА_5 злочину та приймав безпосередню участь у проведенні комплексу слідчих (розшукових) дій щодо документування його злочинної діяльності.

Враховуючи викладене, перебуваючи на свободі підозрюваний може незаконно впливати на заявника шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупуз метою примушування їх до надання завідомо неправдивих показів або відмови від їх надання, а також намагатиметься незаконно знищити документи та інші докази, що негативно вплине на хід досудового розслідування та судового розгляду в цілому.

Викладені доводи дають підстави стверджувати про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, може виразитися у створенні підозрюваними штучних доказів та підбурюванні осіб, зокрема, з числа лікарів КНП «Черкаська обласна лікарня», що є потенційними фігурантами цього кримінального провадження, до надання завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих підозрюваним захисних версій, чи спотворення/знищення речей та документів, зокрема щодо заявника ОСОБА_7 .

Із урахуванням ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, які виникли внаслідок дій підозрюваного, жоден інший більш м`який запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України, окрім як тримання під вартою, не забезпечить належну поведінку підозрюваного щодо виконання ним процесуальних рішень та не унеможливить спроби останнього перешкоджати кримінальному провадженню, а відтак запобігти зазначеним ризикам.

Таким чином, оцінюючи особу підозрюваного, з врахуванням статті ст. 178 КПК України, орган досудового розслідування приходить до висновку, що підозрюваний, працездатний, раніше не судимий, характер та обставини вчиненого ним правопорушення характеризують його як особу, що не має достатніх моральних цінностей, схильну до вчинення кримінальних та адміністративних правопорушень.

Це ж дає підстави вважати, що, підозрюваний, перебуваючи на свободі, може вчинити інші кримінальні правопорушення, аналогічного характеру, у сфері незаконного обігу зброї чи боєприпасів.

При визначенні запобіжного заходу підозрюваному слід врахувати, що дії підозрюваного, як працівника правоохоронного органу, в очах громадськості дискредитують діяльність Держприкордонслужби зокрема та правоохоронних органів в цілому, підривають авторитет та довіру до працівників правоохоронних органів, що сприяє формуванню негативної суспільної думки щодо діяльності правоохоронних органів України та усієї гілки виконавчої влади України, що у свою чергу підриває авторитет держави.

За таких обставин, виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належу процесуальну поведінку підозрюваного та унеможливить спроби останнього ухилитись від виконання вимог та рішень сторони обвинувачення.

Відповідно до п. 4 ч. 2. ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до певної категорії осіб, серед яких і раніше не судима особа, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При обранні альтернативного запобіжного заходу у виді застави, вважаю за доцільне, з урахуванням вищевказаних обставин кримінального провадження, на підставі положень ч. 5 ст. 182 КПК України беручи до уваги аморальність вчинення кримінального правопорушення у період дії правового режиму воєнного стану, визначити підозрюваному заставу в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Саме такий розмір застави на думку органу досудового розслідування буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у підозрюваного бажання будь-яким чином перешкоджати досудовому розслідуванню у кримінальному провадженні та вчиняти інші кримінальні правопорушення. Застава у меншому розмірі не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків.

Разом з тим, у разі внесення застави, вважаю за необхідне, покласти на

підозрюваного обов`язки, передбачені п.п. 1-4, 8, 9 ч. 5 ст. 194 КПК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання повністю підтримав та просив обрати ОСОБА_5 тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні проти клопотання заперечувала, просила обрати домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав адвоката.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження вважає наступне.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Встановлено, що Четвертим слідчим відділом (з дислокацією у м. Черкасах) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000012 від 16.04.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України за фактом одержання підозрюваним неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди.

24.04.2025 о 13 год 34 хв ОСОБА_5 було затримано у порядку ст. 208 КПК України.

25.04.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Слідчий вказує, що відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, зважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, що вказує на ризик, встановлений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

В ході розгляду клопотання та дослідження поданих матеріалів було встановлено наявність ризиків, про які зазначили прокурор та слідчий.

Зокрема, слідчий суддя погоджується з тим, що ОСОБА_5 , може переховуватись від органів досудового розслідування з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності. Крім того, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

На думку слідчого судді, лише обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зможе запобігти вищевказаним ризикам, оскільки інші менш суворі запобіжні заходи не досягнуть цієї мети.

Застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою відповідає вимогам ст. 183 КПК України.

Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статі.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи норму статті 182 КПК України, суд приходить до висновку визначити розмір застави підозрюваному ОСОБА_5 - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що передбачає п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 176-178, 183, 194-196, 372 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_6 задовольнити частково.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 22 червня 2025 року включно.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання особи, тобто з 24.04.2025 року.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави - 20 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 60 560,00 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), та у разі внесення якої покласти на ОСОБА_8 зобов`язання:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатись із населеного пункту, де він зареєстрований м. Черкаси, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- заборонити спілкування із ОСОБА_7 ;

- здати на зберігання до ДМС України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Виконання ухвали покласти на слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_6 .

Для утримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою, останній підлягає направленню до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор».

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному після її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1