Провадження № 1-кс/643/4931/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.09.2025 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , власника майна ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Харкові клопотання слідчого СВ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_6 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002336, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 350 КК України,-

встановив:

В провадженні СВ ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження за №0002336 від 07.08.2025, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 350 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 07.08.2025 до ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшла заява від солдата ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що 07.08.2025 приблизно о 15:00 під час виконання останнім службових обов`язків у складі групи оповіщення спільно із іншими працівниками РТЦК та СП невстановлена особа, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , нанесла тілесні ушкодження заявнику (ЖЕО №32359 від 07.08.2025).

02.09.2025 слідчим СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області за погодженням процесуального керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_6 повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

02.09.2025 у період часу з 13:30 до 13:45 слідчими СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_3 було проведено огляд місця події у приміщені службового кабінету №70 СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області в ході якого підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , добровільно видав металевий предмет зовні схожий на телескопічну палку, яку було запаковано до паперового конверту НПУ СУ з підписами учасників та скріплено печаткою «Для пакетів» .

Окрім того у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , було відібрано заяву за фактом добровільної видачі металевого предмету зовні схожого на телескопічну палку, яка належать останньому.

02.09.2025 постановою слідчого виданий ОСОБА_5 металевий предмет зовні схожий на телескопічну палку визнаний речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, та той факт, що вилучені в ході огляду місця події об`єкти можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а в подальшому будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, повернення яких на теперішній час може привести до втрати речових доказів, з метою забезпечення збереження речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування слідчий просить накласти арешт на вказаний предмет.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подавши заяви, у якій просив клопотання розглянути за його відсутності та задоволити.

Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, у ньому наведених, просив таке задоволити. Просив долучити до матеріалів клопотання копію поштової квитанції № 588 від 03.09.2025 про направлення матеріалів адресату Салтівський районний суд міста Харкова. Також повідомив, що на даний час у кримінальному провадженні призначено експертне дослідження.

Захисник у судовому засіданні виступив з промовою, у якій зазначив, що клопотання не підлягає задоволенню по причині не обґрунтованості на думку сторони захисту повідомленої його підзахисному підозри. Також зазначив, що з матеріалів клопотання, на його думку, неможливо встановити дотримання встановлених законом строків звернення з відповідним клопотанням.

Власник майна у судовому засіданні позицію захисника підтримав.

Слідчий суддя, заслухавши слідчого, захисника, власника майна, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Постановою слідчого СВ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 від 02.09.2025 вилучене майно, а саме: металевий предмет, зовні схожий на телескопічну палку - визнано речовими доказами.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання направлено до суду поштою 03.09.2025, тобто на наступний день після вилучення майна, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Вивчаючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками засобу вчинення кримінального правопорушення, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Нормами ст. 22 КПК України врегламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норм ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню, унеможливити досягнення завдань кримінального провадження.

На даний час підставність клопотання про арешт майна не спростовано, що не унеможливлює у подальшому ставити питання про скасування арешту майна повністю чи частково в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

Відтак слідчий суддя дійшов висновку, що застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 23, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, яке було вилучено 02.09.2025 у період часу 13:30 по 13:45, у приміщенні каб. № 70 СВ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області, яке добровільно надав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме: металевим предметом, зовні схожим на телескопічну палку.

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали проголошено 12.09.2025 о 10:40.

Слідчий суддя ОСОБА_1