справа № 361/392/25
провадження № 1-кс/361/966/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2025 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари Київської області клопотання старшого слідчого слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 години до 06 години до 26.02.2025 без застосування електронних засобів контролю, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за

№ 0002446 від 25.10.2024, підозрюваній у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303, ч. 3 ст. 301, ч. 2 ст. 149 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки села Карильське Коропського району Чернігівської області, українці, громадянці України, зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_1 , такій, що проживає за адресою: АДРЕСА_2 , офіційно не працюючій, не депутату, не адвокату, не інваліду, раніше не судимій,

ВСТАНОВИВ:

26 травня 2025 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 години до 06 години до 26.06.2025 без застосування електронних засобів контролю у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002446 від 25.10.2024, підозрюваній у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301, КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 години до 06 години до 26.06.2025 без застосування електронних засобів контролю відносно ОСОБА_4 . У клопотанні прокурор вказує на достатність даних для обґрунтованої підозри причетності ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними матеріалами у межах кримінального провадження, а саме протоколами проведення слідчих дій. Прокурор зауважує про наявність ризиків, визначених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість підозрюваної: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілу, свідків у кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення. У клопотанні зазначено, що застосування до підозрюваної менш суворих запобіжних заходів не зможе у повній мірі запобігти вказаним вище ризикам та забезпечити її належну процесуальну поведінку. З перелічених підстав прокурор у судовому засіданні просив задовольнити вказане вище клопотання.

Захисник заперечив проти заявленого клопотання прокурора, оскільки вважає його безпідставним, здійсненим неналежним суб`єктом, вважав, що саме досудове розслідування здійснюється неналежним суб`єктом, з порушенням вимог ст. 216 КПК України, оскільки кримінальні правопорушення, у яких підозрюється підозрювана вчинено на території м. Києва. Захисник зауважив, що підозра ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення є необґрунтованою, незаконною.

Підозрювана підтримала позицію свого захисника.

Суд, заслухавши учасників судового розгляду, щодо заявленого клопотання, дослідивши долучені сторонами докази констатує таке.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

За наявності клопотань слідчий суддя під час досудового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 та ч. ч. 1, 2 ст. 177КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:1)переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду питання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним стороною обвинувачення.

На підставі ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області від 01.05.2025 року відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту з 22.00 год до 06.00 год наступного дня до 26.05.2025.

Відповідно до ст. 178 КПК при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі ті, які перелічені в цій статті.

Частини 1, 2 ст. 181 КПК України передбачають, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з частиною 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На стадії проведення досудового слідства слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення. Водночас слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів, у тому числі запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання. Отже, суд повинен оцінити чи існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що станом на дату розгляду клопотання про застосування щодо підозрюваної запобіжного заходу, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення. Такий висновок суду підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими слідчим до клопотання, а саме: протоколами допитів свідків ОСОБА_7 ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , протоколами негласних слідчих розшукових дій, висновками експертів, протоколом допиту потерпілої, протоколами оглядів мобільних телефонів, протоколами обшуків за місцем проживання підозрюваних та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Отже, перелічені докази є вагомими та об`єктивно пов`язують підозрюваного з інкримінованими злочинами, тому слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість підозри.

Кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 карається позбавленням волі на строк до семи років та є тяжким злочином згідно зі ст. 12 КК України. Тому, тяжкість покарання і загроза його реального відбування, на переконання слідчого судді, може бути фактором, який зумовить переховування підозрюваного від слідства та/або суду. Наявність стійких соціальних зв`язків у ОСОБА_4 а також, що підозрювана раніше не судима не спростовує наявність ризику передбаченого п.1 ч.1 ст 177 КПК України.

Оцінюючи можливість впливу на свідків та потерпілого, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст.23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на основі показань, які суд безпосередньо досліджував під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України). Підозрювана обізнана з даними осіб, які є свідками та потерпілою у цьому кримінальному провадженні. Відтак, існує ризик, що у разі не обрання підозрюваній запобіжного заходу з покладенням певних обов`язків вона зможе безперешкодно незаконно психологічно або економічно намагатися впливати на цих осіб з метою зміни показань наданих на стадії досудового розслідування.

Разом з тим, КПК України не вимагає доказів того, що підозрювана обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, зокрема (буде переховуватись чи незаконно впливати), однак вимагає доказів того, що вона має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваною кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Стосовно існування ризику передбаченого п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення суд вказує, що його наявність не доведена прокурором, тому що жодних доказів, які свідчать про ймовірність продовження підозрюваною злочинної діяльності до матеріалів клопотання не долучено. Крім того, підозрювана раніше не судима, що також спростовує існування вказаного вище ризику.

З наведеного, враховуючи конкретні обставини кримінального провадження, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого їй злочину, наявність ризиків п. п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України та відсутність можливості не обирати жодного запобіжного заходу слідчий суддя дійшов висновку про необхідність продовження до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Особисте зобов`язання, на думку суду, не може бути застосовано до ОСОБА_4 для запобігання ризикам переховування та незаконного впливу на свідків з огляду на імовірність реального відбування покарання у вигляді позбавлення волі в разі визнання підозрюваної винуватою у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення. Особи, які хочуть взяти підозрювану на особисту поруку відсутні, що унеможливлює застосування відповідного запобіжного заходу. Щодо застави, то на переконання суду такий захід буде недостатнім для запобігання переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідчий суддя враховує, що підозрювана має постійне місце проживання, яке орендує що підтверджується відповідним договором, неофіційно працевлаштована у закладі громадського харчування, позитивно характеризується за попереднім місцем проживання, раніше не судима. Продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби, а саме: з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня, здатен запобігти переліченим вище ризикам і забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної у цьому провадженні.

Отже, суд погоджується з думкою прокурора про необхідність продовження підозрюваній запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби, а саме: з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня на строк до 26 червня 2025 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Відтак, слідчий суддя покладає на ОСОБА_4 такі обов`язки: заборонити залишати в період часу з 22 години до 06 годин місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 ; зобов`язати прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; заборонити спілкуватися зі свідками обвинувачення та потерпілою у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Керуючись ст. ст. 177-178, 181, 184, 194, 196, 309, 331, 372, 395 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 , задовольнити.

Продовжити у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002446 від 25.10.2024 підозрюваній у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303, ч. 3 ст. 301, ч. 2 ст. 149 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання в період часу з 22 годин до 06 годин наступного дня, без застосування електронних засобів контролю, на строк до 26 червня 2025 року включно.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 такі обов`язки:

1) заборонити залишати в період часу з 22 години до 06 годин місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 ;

2) зобов`язати прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) заборонити спілкуватися зі свідками обвинувачення та потерпілою у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Роз`яснити підозрюваній її обов`язки та наслідки їх невиконання. Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

У разі не виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічній час доби покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подано апеляційні скарги до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1