печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2025 року Печерський районний суд міста Києва у складі: слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованої злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 0001336 від 04.07.2024,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованої злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: мобільний телефон марки «iPhone 6S», модель: А1687, з сім-картою № НОМЕР_1 , який вилучений 23.04.2025 у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із забороною користування та розпорядження.

Метою накладення арешту є забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, збереження вищевказаного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

З наданих в обґрунтування матеріалів вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора розслідується кримінальне провадження № 0001336 від 04.07.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 209 КК України.

Досудовим розслідування установлено групу осіб, які організували шахрайську схему із заволодіння коштами громадян. З цією метою останні, використовуючи торговельну марку «Agro Glory Time», веб-ресурси «agroglorytime.io», «sevlushfoods.com» та застосовуючи агресивну маркетингову компанію, здійснюють залучення коштів громадян, обіцяючи так званим «інвесторам» високий пасивний дохід під виглядом розвитку агропромислового бізнесу, шляхом придбання віртуальних активів «AGTI» (далі - токенів «AGTI»). При цьому, обсяг прибутку залежить від суми інвестованих коштів та кількості осіб, які залучені інвестором до проекту (реферальна система) і може становити до 100%.

Діяльність групи компаній «Agro Glory Time» має всі ознаки фінансової піраміди, так званої піраміди «Понці» - шахрайської схеми, в якій прибуток для учасників виплачується за рахунок внесків нових учасників, а не від будь-якої реальної діяльності чи інвестицій, про що свідчать високі відсотки прибутків, складна реферальна система, відсутність економічного базису в бізнес-моделі та реальних доходів. Так звані «інвестори» проекту отримують прибуток лише за рахунок нових інвестицій, та коли вони перестануть компенсувати відтік активів, будь-які виплати будуть призупинені, кошти так званих «інвесторів» будуть втрачені.

На ресурсах «agroglorytime.io», «sevlushfoods.com» зазначено, що українська корпорація «Agro Glory Time» базується в основному на активах ВАТ АПГ «Закарпатський сад», що володіє 2000 гектарами землі прямо на кордоні з Угорщиною та Румунією, унікальним винним сховищем у скелі, безліччю різних об`єктів нерухомості, тепличним комплексом та багатьом іншим, та такий високих дохід для так званих «інвесторів» забезпечених доходом від сільськогосподарської діяльності. Однак фактично на вказаних земельних ділянках знаходяться тільки 17 теплиць, де здійснюється вирощування сільськогосподарської продукції.

Згідно фінансової звітності: у ВАТ АПГ «Закарпатський сад» у період з 2021 по 2023 відсутній дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг), у ТОВ «Севлюшфудс» відсутній дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг), собівартість реалізованої продукції становить в загальній сумі 77,8 тис грн.

Окрім цього, на веб-ресурах «agroglorytime.io», «sevlushfoods.com» та соц. мережах наявна інформація щодо того, що фактичні володільці токенів «AGTI» можуть обміняти токени на продукцію (овочі, фрукти) або акції ВАТ АПГ «Закарпатський Сад».

Однак, згідно листа Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 03.12.2024 №10/02/21325 станом на 28.11.2024 рішенням Комісії від 24.09.2013 № 1996 зупинено внесення змін до системи реєстру власників іменних цінних паперів та до системи депозитарного обліку щодо цінних паперів, зокрема ВАТ АПГ «Закарпатський Сад», до усунення недоліків, яке згідно цього ж листа діє на сьогоднішній час. Згідно цього ж листа ВАТ АПГ «Закарпатський Сад» та інші пов`язані з ним юридичні особи ліцензій на провадження професійної діяльності на ринках капіталу - діяльності з управління активам інституційних інвесторів (діяльності з управління активами) в Комісії не отримували.

Разом з цим, встановлено, що обмін токенів «AGTI» на реальну продукцію можливий при заявці обміну 1 млн токенів (що згідно інформації, зазначеній на веб-ресурсі «agroglorytime.io» еквівалентно 500 тис доларів США).

Згідно відомостей на веб-ресурсі «agroglorytime.io», всього продано близько 1,7 млн токенів «AGTI» з 1,91 млн. Однак встановлено, що загальна емісія токенів «AGTI» становить 1 млрд, близько 97% яких зберігаються на 3 гаманцях, які контролюються особами, причетними до вказаних кримінальних правопорушень.

Вказані вище відомості свідчать про те, що учасники протиправної схеми, з метою реклами токену «AGTI» вводять в оману потенційних, так званих, «інвесторів».

У подальшому, учасники організованої групи, використовуючи банківські рахунки підставних осіб (так звані «дропи») та гаманці віртуальних активів, здійснювали легалізацію коштів, отриманих злочинним шляхом та розподілення їх між учасниками.

23.04.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 28.03.2025 (справа №757/14523/25-к) проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_5 та перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_4 , в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки «iPhone 6S», модель: А1687 з сім-картою № НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 .

При цьому, забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Вищевказані предмети, вилучені 23.04.2025 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , є тимчасово вилученим майном, оскільки в ухвалі суду про надання дозволу на проведення обшуку не надано прямого дозволу на їх вилучення.

Так, 23.04.2025 слідчим слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 винесено постанову про визнання речовими доказами вилучене майно в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

У ході обшуку встановлено, що вилучені речі містять на собі сліди вчиненого злочину, а з метою фіксування на них інформації співробітникам Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України надано відповідне доручення для їх подальшого огляду.

Постановою слідчого вказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Таким чином, є обґрунтована необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна з метою збереження речових доказів.

Слідчий направив на адресу суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав у повному обсязі, просив його задовольнити.

Слідчий суддя розглянув клопотання за відсутності власника майна на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Крім того, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, арешт з метою забезпечення речових доказів, по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Так, обшук було проведено 23.04.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 28.03.2025 (справа №757/14553/25-к) та в подальшому 24.04.2025 року прокурор направив зазначене клопотання до суду.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання слідчого та накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: мобільний телефон марки «iPhone 6S», модель: А1687, з сім-картою № НОМЕР_1 , який вилучений 23.04.2025 у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із забороною користування та розпорядження, оскільки таке майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, його визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів.

Керуючись ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні № 0001336 від 04.07.2024, на тимчасово вилучене майно, а саме: мобільний телефон марки «iPhone 6S», модель: А1687, з сім-картою № НОМЕР_1 , який вилучений 23.04.2025 у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1