Справа № 309/1516/23
Провадження № 1-кп/309/98/23
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08 травня 2025 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області в особі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2
03.12.2024 року ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області було зупинено кримінальне провадження та оголошено в розшук обвинуваченого ОСОБА_3 .
07.04.2025 року прокурор Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 подав клопотання про звернення застави в дохід держави, мотивуючи тим, що ухвалою слідчого судді Хустського районного суду Закарпатської області від 24.11.2022 року відносно ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 180000 гривень. Ухвалою слідчого судді Хустського районного суду Закарпатської області від 13.09.2023 року відносно ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 гривень. Дані застави були сплачені та на ОСОБА_3 було покладено обов`язки передбачені ч. 7 ст. 42 КПК України, а саме: прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, а у разі неможливості прибути за викликом у призначений строк заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження; підкорятись законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду. Однак, ОСОБА_3 будучи обізнаним про дату та час судового розгляду в судові засідання не прибув та про причини своєї неявки суд не повідомив. На даний час місце знаходження обвинуваченого не встановлено. Згідно до ч. 8, ч. 9 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Враховуючи вищенаведене, просить звернути сплачені заставодавцем на користь обвинуваченого ОСОБА_3 застави в розмірі 180000 грн. та 214720 грн. в дохід держави.
В судове засіданні прокурор ОСОБА_5 подав заяву про розгляд клопотання у його відсутності, клопотання про звернення застави підтримав, просив таке задовольнити з підстав визначених у клопотанні.
Захисник ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, однак подав наказ про припинення надання безоплатної вторинної допомоги та припинення дії доручення від 06.01.2023 року №007-000021ч.
Дослідивши матеріали клопотання, суд бере до уваги наступне.
Так, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які відносяться до категорії тяжкого злочину. Обвинувачений неодноразово протягом тривалого часу не з`являвся до суду, про наявність відносно нього даного кримінального провадження, яке слухається в суді по суті був обізнаний, долею справи не цікавився та про причини своєї неявки суд не повідомляв, 03.12.2024 року ухвалою суду був оголошений у розшук.
Встановлено, що ухвалою слідчого судді Хустського районного суду Закарпатської області від 24.11.2022 року відносно ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 180000 гривень. Ухвалою слідчого судді Хустського районного суду Закарпатської області від 13.09.2023 року відносно ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 гривень.
Судом встановлено, що застава в розмірі 180000 грн. була внесена 25.11.2022 року громадянкою ОСОБА_7 , а також 14.09.2023 даною громадянкою внесено заставу в розмірі 214720 грн. на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Закарпатській області.
25.11.2022 р. та 15.09.2023 р. обвинувачений ОСОБА_3 був звільнений з під варти, у зв`язку з внесенням застави, згідно ухвали слідчого судді Хустського районного суду Закарпатської області від 24.11.2022 р. та ухвали від 13.09.2023 р.
Відповідно до вимог абз. 3 ч. 4 ст. 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
При цьому, на підозрюваного у разі внесення застави були покладені обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора або суду залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; уникати від спілкування зі свідками, потерпілим чи іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні.
Отже, судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_3 , будучи обізнаним про наявність відносно нього кримінального провадження, яке знаходиться на стадії судового розгляду, у судові засідання не з`являється, про причини неявки суду не повідомляє, таким чином ухиляється від явки до суду, у зв`язку з чим оголошений судом у розшук.
Заходами забезпечення кримінального провадження є, у тому числі, запобіжні заходи (пункт 9 частини 2 статті 131 КПК). Застава є одним із видів запобіжних заходів (пункт 3 частини 1 статті 176 КПК).
Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.
При порушенні умов такого запобіжного заходу як застава процедура його застосування включає також застосування заходів кримінально-процесуальної відповідальності. Так, у разі порушення умов застави - вона звертається в дохід держави (частина 8 статті 182 КПК).
Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу (частина 9 статті 182 КПК).
З наведеного вище слідує, що звернення застави в дохід держави є невід`ємною складовою зміни запобіжного заходу в вигляді застави, яка передбачена частинами 8 та 10 статті 182 КПК, та охоплюється поняттям застосування запобіжного заходу в вигляді застави.
У зв`язку із викладеним, звернення застави в дохід держави має (із врахуванням особливостей цього заходу) відповідати встановленим правилам застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Відповідно до ч. 3 ст. 182 КПК України вказано, що при застосування запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.
Метою припису ч. 8 статті 182 КПК є запобігання порушенню підозрюваним покладених на нього обов`язків шляхом застосування заходу кримінально-процесуальної відповідальності за таке порушення. У той же час метою звернення застави в дохід держави не є відшкодування шкоди, у завданні якої особа підозрюється.
При цьому суд звертає увагу, що застава є безстроковим запобіжним заходом, тому її строк не може бути визначний ухвалою суду, і вона без визначення строку забезпечує виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.
Отже, у разі порушення умов такого запобіжного заходу як застава (зокрема, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин та не повідомив заздалегідь про причини своєї неявки), суд вправі застосувати заходи кримінально-процесуальної відповідальності - звернути заставу в дохід держави.
З огляду на викладене клопотання прокурора обґрунтовано правовими підставами, доведено, що ОСОБА_3 на виклики до суду не з`являється, а тому суд приходить до переконання, що вимога прокурора про звернення застави в дохід держави є законною та обґрунтованою належними й допустимими доказами, а тому підлягає задоволенню.
Таким чином, заставу, внесену за обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з урахуванням клопотання прокурора, слід звернути в дохід держави.
На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст.177,182,183,194,202 КПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про звернення застави в дохід держави задовольнити.
Заставу в розмірі 180 000 ( сто вісімдесят тисяч ) гривень, внесену 25.11.2022 року на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Закарпатській області, визначену ухвалою слідчого судді Хустського районного суду Закарпатської області від 24.11.2022 року звернути в дохід держави та зарахувати її до спеціального фонду Державного бюджету України.
Заставу в розмірі 214720 ( двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, внесену 14.09.2023 року на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Закарпатській області, визначену ухвалою слідчого судді Хустського районного суду Закарпатської області від 13.09.2023 року звернути в дохід держави та зарахувати її до спеціального фонду Державного бюджету України.
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд Закарпатської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_1