Справа № 646/2458/23
№ провадження 1-кп/646/116/2025
УХВАЛА

28 квітня 2025 року м. Харків

Основ`янський районний суд м. Харкова у складі

судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000012 від 03.01.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК Україні, які підтверджують недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам.

Вислухавши думку обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника, які заперечували проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, просили обрати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, суд приходить до наступного.

Згідно ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На час розгляду справи за обвинуваченням ОСОБА_5 продовжують існувати ризики, передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме обвинувачений може переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, може залишити підконтрольну Україні територію, може вчинити інше кримінальне правопорушення проти основ національної безпеки України.

Суд неодноразово звертав увагу при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , що на момент продовження запобіжного заходу прокурором не доведено існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки свідки допитані в судовому засіданні.

Будь-яких нових обставин, що не досліджувались судом та не були враховані при продовженні запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , які з`явились у зв`язку з плином часу судового розгляду, обвинуваченим та стороною захисту при розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу не повідомлено.

Враховуючи наведене, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та з метою їх запобігання, обґрунтованість підозри, а також те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є найбільш ефективним для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити та з урахуванням встановлених даних про особу обвинуваченого продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. В судовому засіданні не встановлено законодавчих обмежень щодо застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до положень абз. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 196, 314, 316, 372 КПК України, -

у х в а л и в:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 терміном до 60 днів, тобто до 27.06.2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її оголошення до Харківського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1