печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві в режимі відеоконференції клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляд за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю та захисту інвестицій, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляд за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю та захисту інвестицій, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання прокурор посилається на наступні обставини.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.12.2023 за номером № 0002323 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 255 КК України.

У клопотанні вказано, що 19.06.2025 у кримінальному провадженні № 0002323 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

24.06.2025 ухвалою Печерського районного суду міста Києва справа № 757/29719/25-к до підозрюваної ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши останньому цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням отримання медичної допомоги та/або прослідування до укриття цивільного захисту, строком до 19.08.2025, включно.

14.08.2025 постановою заступника Генерального прокурора ОСОБА_10 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002323 продовжено до трьох місяців, тобто до 19.09.2025.

Прокурор вказує, що закінчення досудового розслідування на даному етапі є неможливим та потребує додаткового строку досудового розслідування для виконання таких слідчих та процесуальних дій:

- провести почеркознавчі експертизи по документах, підписаних ОСОБА_9 ;

- допитати як свідків службових осіб КПТМ «Криворіжтепломережа», які готували накази з підрядними компаніями на виконання робіт, у яких були вказані завищені ціни на товари;

- допитати як свідків службових осіб КП «Господар», які готували накази з підрядними компаніями на виконання робіт, у яких були вказані завищені ціни на товари;

- допитати як свідків службових осіб КПТМ «Криворіжтепломережа», які здійснювали оплати підрядним компаніям за виконані роботи, у яких були вказані завищені ціни на товари;

- допитати як свідків службових осіб КП «Господар», які здійснювали оплати підрядним компаніям за виконані роботи, у яких були вказані завищені ціни на товари;

- вирішити питання щодо залучення потерпілого у кримінальному провадженні;

- вирішити питання про виділення матеріалів досудових розслідувань за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_6 в окремі провадження;

- провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії.

Окрім зазначеного, для забезпечення можливості закінчити досудове розслідування в порядку п. 3 ч. 2 ст. 283 КПК України шляхом направлення обвинувального акту до суду необхідно виконати наступні процесуальні дії:

- відкрити в порядку ст. 290 КПК України матеріали досудового розслідування стороні захисту;

- відповідно до вимог ст. 291 КПК України скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування;

- надати копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування в порядку ст. 293 КПК України стороні захисту.

Проведення зазначених слідчих (розшукових) та процесуальних дій має суттєве значення для вирішення остаточної кваліфікації дій підозрюваного, встановлення міри його вини, забезпечення повного та об`єктивного досудового розслідування, судового розгляду даного кримінального провадження. Непроведення таких слідчих (розшукових) та процесуальних дій може негативно вплинути на повноту досудового розслідування та судового розгляду.

Метою продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, застосованого до підозрюваної ОСОБА_6 , згідно з ст. 177 КПК України є наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме:

а) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Так, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, який є особливо тяжким злочином.

Характер інкримінованих правопорушень пов`язаний з корисливою спрямованістю та використанням особою можливостей свого становища як службової особи. Санкції відповідної частини статті відносять інкримінований злочин до особливо тяжкого і передбачає покарання у виді позбавлення волі від семи до дванадцяти років, з конфіскацією майна. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення при визначенні ризику переховування. Разом з тим, самої лише тяжкості інкримінованих злочинів недостатньо для висновку про можливі спроби підозрюваного переховуватися, тому він оцінюється у світлі таких факторів, мова про які йшла вище, а також враховуються будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності. Отже, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, необхідно врахувати тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_6 , у сукупності з іншими обставинами, якими в цьому випадку є законодавчі приписи щодо неможливості застосування «пільгових» інститутів кримінального права у відповідній категорії справ.

У судовому засіданні прокурор просив відносно підозрюваного продовжити запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період доби, оскільки наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Підозрювана та захисники у судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, вказавши на те, що клопотання не містить виклад обставин, які б свідчили про наявність ризиків визначених ст. 177 КПК України.

Відповідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Статтею 181 КПК України передбаченого, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

У відповідності до положень ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Відповідно до положень ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні даного клопотання підлягають встановленню та врахуванню обставини, визначені ч.1 ст.178, ч.1 ст.194 КПК України, та підстави застосування запобіжного заходу, регламентовані ст.177 КПК України.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадків за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику.

Статтею 177 КПК визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя вважає, що докази, які надані слідчим в обґрунтування клопотання є достатніми для обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, що інкримінується ОСОБА_6 .

Отже, слідчий суддя у відповідності до положень ст. 177, 178 КПК України враховує тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_6 , та приходить до висновку, що докази та обставини на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом здійснення впливу на свідків, інших учасників злочину; знищувати, змінювати або переховувати документи, що мають доказове значення у провадженні, переховуватися від суду.

Приймаючи до уваги те, що ризики, передбачені, ст. 177 КПК України, не зменшилися, є триваючими та продовжують існувати, обставини викладені у клопотанні до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту виправдовують подальше тримання підозрюваного під домашнім арештом.

Крім цього, зважаючи на позицію прокурора та сторони захисту, продовжуючи відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту шляхом заборони останньому у період з 20-00 год. до 08-00 год. залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , слідчий суддя вважає, що такий режим може перериватись необхідністю отримання медичної допомоги та прослідування до місць цивільного захисту.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне продовжити покладені на ОСОБА_6 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у кримінальному провадженні щодо обставин кримінального провадження;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд до України.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 206, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляд за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю та захисту інвестицій, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 19.09.2025 включно, заборонивши останньому в період з 20-00 год. до 08-00 год. залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту.

Продовжити строк дії покладених відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 19.09.2025 року включно, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у кримінальному провадженні щодо обставин кримінального провадження;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд до України.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на слідчого у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1