Справа № 527/87/25
провадження № 1-кс/527/45/25
УХВАЛА

17 січня 2025 року м. Глобине

Слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання начальника сектору дізнання Відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000014, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 10 січня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

13 січня 2025 року до суду надійшло вищевказане клопотання.

У своєму клопотанні дізнавач зазначив, що 09.01.2025 приблизно о 13:25 год на р. Сула в територіальних межах НПП "Нижньосульський" в адміністративних межах с. Погребняки, Кременчуцького району, Полтавської області, на острові "Орівщина" було виявлено невстановлених осіб, жителів с. Великі Сорочинці, Миргородського району, Полтавської області, які за допомогою незаконного знаряддя лову риболовецьких мисинових сіток, гумового човна та весла здійснювали незаконний вилов риби.

10.01.2025 сектором дізнання відомості про вказане кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000014. Попередня правова кваліфікація ч. 1 ст. 249 КК України.

09.01.2025 працівниками ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області, було проведено огляд місця події ділянки на території берегу р. Сули, що розташована на острові «Орівщина», в адміністративних межах с. Погребняки, Кременчуцького району, Полтавської області (координати 49,57470 ОСОБА_5 , 32,75916 В.), де було виявлено гумовий човен зеленого кольору марки «AQUASTORM», дерев`яне весно в кількості 1 шт., та пластикове весло в кількості 1 шт., поруч із човном було виявлено у полімерному мішку мисинову сітку у кількості 1 шт., зеленого кольору, довжиною 20 м, вічко 60х60 мм, висотою 1 м, також поруч із мисиновою сіткою у полімерному мішку виявлено свіжовиловлену рибу, а саме: щука 3 шт., лящ 4 шт., карась сріблястий 2 шт., в`язь 1 шт., загальною вагою близько 10 кг, а також два спінінга. Також біля виявленого майно було виявлено ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Після проведення огляду гумовий човен зеленого кольору марки «AQUASTORM», дерев`яне весно в кількості 1 шт., та пластикове весло в кількості 1 шт., поруч із човном було виявлено у полімерному мішку мисинову сітку у кількості 1 шт., зеленого кольору, довжиною 20 м, вічко 60х60 мм, висотою 1 м, також поруч із мисиновою сіткою у полімерному мішку виявлено свіжовиловлену рибу, а саме: щука 3 шт., лящ 4 шт., карась сріблястий 2 шт., в`язь 1 шт., загальною вагою близько 10 кг, а також два спінінга, вилучено до камери речових доказів ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області.

10.01.2025 рішенням начальника СД ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 вилучене в ході огляду майно визнано та залучено до кримінального провадження в якості речових доказів.

Фіксація речових доказів, а саме: вилученої в ході огляду свіжовиловленої риби, проведена шляхом фіксації на фотозйомку та відео зйомку, опису її в протоколі огляду місця події. Кімната зберігання речових доказів відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області не має обладнання, яке б забезпечило тривале зберігання свіжої не чищеної риби без її неминучого псування, а тому виникла необхідність у передачі свіжовиловленої риби на зберігання начальнику відділу служби державної охорони ННП «Нижньосульський» - ОСОБА_9 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що гумовий човен зеленого кольору марки «AQUASTORM», дерев`яне весло в кількості 1 шт., пластикове весло в кількості 1 шт., та два спінінги фактичним володільцем яких є ОСОБА_7 , надалі вилучене майно потрібне для проведення додаткових слідчих дій та забезпечення кримінального провадження.

Посилаючись на викладене, з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження, а також для проведення інженерно-екологічної експертизи, дізнавач просив накласти арешт на майно вилучене 09.01.2025 під час огляду місця події ділянки на території берегу р. Сули, що розташована на острові «Орівщина», в адміністративних межах с. Погребняки, Кременчуцького району, Полтавської області (координати 49,57470 ОСОБА_5 , 32,75916 В.): гумовий човен зеленого кольору марки «AQUASTORM», фактичним володільцем якого є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони власнику та володільцю користуватися майном із залишенням його на території майданчику ВП № 1 КРУП ГУНП в Полтавській області за адресою: Полтавська область, Кременчуцький район, м. Глобине, вул. Центральна, буд. №189; свіжовиловлену рибу, а саме: щука 3 шт., лящ 4 шт., карась сріблястий 2 шт., в`язь 1 шт., загальною вагою близько 10 кг., передану під розписку начальнику відділу служби державної охорони ННП «Нижньосульський» - ОСОБА_9 , та дозволити її реалізацію; дерев`яне весно в кількості 1 шт., пластикове весло в кількості 1 шт., мисинову сітку у кількості 1 шт., зеленого кольору, довжиною 20 м, вічко 60х60 мм, два спінінга без марки, шляхом заборони власнику та володільцю користуватися майном із залишенням його в камері речових доказів ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області за адресою:Полтавська область, Кременчуцький район, м. Глобине, вул. Центральна, буд. №189.

У судове засідання дізнавач не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити за його відсутності, клопотання підтримував, просив задовольнити.

Володілець майна в судове засідання не з`явився.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 5, ч. 7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучене в ході огляду 09.01.2025 майно набуло статусу тимчасово вилученого майна та визнане речовими доказами у кримінальному провадженні.

Зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК, має значення речових доказів у кримінальному провадженні та підлягатиме дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження.

Клопотання дізнавача подане до суду у строк, визначений ч. 5 ст. 171 КПК України. Дізнавачем доведено наявність обставин, викладених в ч. 11 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст.ст. 171-173 КПК України.

Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п. 28 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 "Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України".

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для накладення арешту на майно, оскільки дане майно відповідає критеріям, зазначеним п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження, та згідно ст. 100 КПК України необхідно дозволити реалізацію риби.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131, 132, 167, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 09 січня 2025 року під час огляду місця події ділянки на території берегу р. Сули, що розташована на острові «Орівщина», в адміністративних межах с. Погребняки, Кременчуцького району, Полтавської області (координати 49,57470 ОСОБА_5 , 32,75916 В.): а саме на гумовий човен зеленого кольору марки «AQUASTORM», фактичним володільцем якого є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; дерев`яне весло в кількості 1 шт., пластикове весло в кількості 1 шт., мисинову сітку у кількості 1 шт., зеленого кольору, довжиною 20 м, вічко 60х60 мм, висотою 1 м; два спінінга без марки, шляхом позбавлення власника та інших будь яких осіб можливості користуватися та розпоряджатися будь-яким способом зазначеним майном, окрім можливості вчинення відповідними особами необхідних дій із вказаними предметами як речовими доказами (огляд, слідчий експеримент, призначення експертиз, експертні дослідження тощо), із залишенням у ВП № 1 КРУП ГУНП в Полтавській області за адресою: Полтавська область, Кременчуцький район, м. Глобине, вул. Центральна, буд. 189.

Накласти арешт та дозволити начальнику відділу служби державної охорони ННП «Нижньосульський» ОСОБА_9 реалізацію свіжовиловленої рибу: щука 3 шт., лящ 4 шт., карась сріблястий 2 шт., в`язь 1 шт., загальною вагою близько 10 кг.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1