Справа №760/4716/25 1-кс/760/3259/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2025 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного, адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене першим заступником керівника Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, українця, громадянина України, одруженого, неповнолітніх осіб на утриманні не має, освіта середня, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працевлаштований, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030 від 07.02.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 Кримінального кодексу України,

встановив:

Слідчий слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням першого заступника керівника Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з зазначеним клопотанням відносно підозрюваного ОСОБА_5 , враховуючи наявність у провадженні обставин передбачених ст.ст. 177, 178, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України).

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис про смерть №3379 від 20.02.2024 зареєстрований Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління МЮ (м. Київ). ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 проживала за адресою: АДРЕСА_2 .

При цьому, померла в шлюбі ніколи не перебувала, та на момент смерті у неї відсутні близькі родичі, у зв`язку із чим поховання її здійснювалося за сприяння та кошти колег по роботі.

Отримавши інформацію щодо відсутності близьких родичів які могли б успадкувати нерухоме майно, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у невстановлений досудовим розслідуванням день, час та місці, але не пізніше 07 серпня 2024 року, виник злочинний умисел, направлений на заволодіння шляхом обману квартирою АДРЕСА_3 та на праві спільної часткової власності у розмірі 1/3 частки була зареєстрована на ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (мати).

З метою реалізації свого злочинного умислу спрямованого на заволодіння нерухомим майном шляхом виготовлення та використання завідомо підробленого офіційного документа - свідоцтва про шлюб, ОСОБА_5 залучив до своєї протиправної діяльності ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , якому надав вказівку підшукати особу, яка за грошову винагороду, надасть власні документи (паспорт громадянина України та довідку про присвоєння ідентифікаційного номера) для використання їх в оформленні фіктивного шлюбу з померлою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 для отримання права на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_3 .

Продовжуючи реалізовувати злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману, ОСОБА_9 звернувся до ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 із пропозицією надати, за грошову винагороду, свої документи (паспорт громадянина України та довідку про присвоєння ідентифікаційного номера) для використання їх в оформленні фіктивного шлюбу з померлою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 для отримання права на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_3 .

У свою чергу, ОСОБА_10 , усвідомлюючи, що такі дії носять кримінально-протиправний характер, оскільки він не мав наміру, ні можливості придбати у власність будь-які об`єкти нерухомості, переслідуючи корисливий мотив отримання матеріальної винагороди, погодився на вказану пропозицію.

Після чого, ОСОБА_10 , маючи намір на пособництво у заволодінні чужим майно шляхом обману, надіслав ОСОБА_9 , фотографії паспорта громадянина України НОМЕР_1 виданий Дарницьким РУ ГУ МВС України в місті Києві від 21.07.2000 на власне ім`я, а також реєстраційного номеру облікової картки платника податків.

У подальшому ОСОБА_5 , у невстановлену дату, місце та час, отримав від невстановленої досудовим розслідуванням особи завідомо підроблений документ, що посвідчує шлюб між ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману, у невстановлений день, час та місці, але не пізніше 07 серпня 2024 ОСОБА_9 та ОСОБА_10 прибули до офісу державного нотаріусу П`ятої київської державної нотаріальної контори, що за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 8, де зустрілись з ОСОБА_5 .

Перебуваючи у приміщенні державного нотаріусу П`ятої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_11 , діючи на виконання спільного злочинного умислу, за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_5 та ОСОБА_10 надали нотаріусу підроблений документ, що посвідчує шлюб між ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Дарницьким РУ ГУ МВС України в місті Києві від 21.07.2000 на ім`я ОСОБА_10 , а також реєстраційний номер облікової картки платника податків для оформлення заяви про прийняття спадщини померлої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та на підставі яких заведено спадкову справу № 413/2024. При цьому, вказаний шлюб укладений ніби то в російській федерації у 1998 році.

Продовжуючи реалізовувати спільного злочинного умислу, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману, діючи за попередньою змовою групою осіб, у невстановлений день, час та місці, але не пізніше 18 грудня 2024 року ОСОБА_5 надав вказівку ОСОБА_9 привезти ОСОБА_10 до офісу державного нотаріусу П`ятої київської державної нотаріальної контори, що за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 8 для проведення реєстраційних дій та оформлення права власності квартиру АДРЕСА_3 .

В подальшому, у невстановлений досудовими розслідуванням час, але не пізніше 18.12.202, діючи за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 прибули до офісу державного нотаріусу П`ятої київської державної нотаріальної контори, що за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 8, де зустрілись з ОСОБА_5 .

Після чого, ОСОБА_5 та ОСОБА_10 направились до державного нотаріусу П`ятої київської державної нотаріальної контори для проведення реєстраційних дій та оформлення права власності квартиру АДРЕСА_3 .

В подальшому, державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_11 18 грудня 2024 року проведено реєстраційні дії та оформлено право власності на 1/3 квартири АДРЕСА_3 на ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та 2/3 квартири АДРЕСА_3 на ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, по об`єкту нерухомості (реєстраційний номер 000) квартира за адресою: АДРЕСА_2 право власності зареєстровано 30.01.2025 за ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_5 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману, у невстановлений день, час та місці, але не пізніше 18 лютого 2025 року ОСОБА_5 надав вказівку ОСОБА_9 привезти ОСОБА_10 до офісу приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_12 , для укладання договору купівлі-продажу кв. №2, що за адресою: АДРЕСА_4 .

В подальшому, 19 лютого 2025 року, у невстановлений досудовими розслідуванням час, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 прибули до офісу приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_12 , де зустрілись з ОСОБА_5 .

Після чого, ОСОБА_5 та ОСОБА_10 направились до офісу приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_12 , для укладання договору купівлі-продажу кв. №2, що за адресою: АДРЕСА_4 .

В подальшому 19 лютого 2024 року, приватним нотаріусом ОСОБА_12 , посвідчено договір купівлі-продажу №448, згідно якого Продавець - ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_5 , продав та передав у власність об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру, яка розташована, за адресою: АДРЕСА_2 . Покупцеві - ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_7 . Після отримання правовстановлюючих документів на приміщення кватири, ОСОБА_5 отримав оригінали вказаних документів від ОСОБА_10 та зберігав їх при собі.

У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні умисних дій які виразились у заволодінні чужим майном (шахрайство), шляхом обману, вчиненого в особливо великих розмірах, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

На цей час, в органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив особливо тяжке кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 190 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, а тому відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний може: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного, з метою зміни останніми показань в частині фактичних обставин; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечать запобігання зазначеним ризикам і не забезпечить дієвість кримінального провадження.

Копія клопотання та матеріалів на його обґрунтування відповідно до ч. 2 ст. 184 КПК України отримані стороною захисту 24.02.2025 року.

В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним даного кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваного. Долучив протокол допиту підозрюваного ОСОБА_10 .

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 заперечила щодо задоволення клопотання слідчого. Просить застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід не пов`язаного з триманням під вартою, а саме у виді домашнього арешту з покладанням на нього обов`язків передбачених ст. 194 КПК України. Звернула увагу на допит свідка - голови ОСББ, в якому зазначено, що ОСОБА_14 їй зателефонував та просив допомогу. Зазначила, що під час проведення обшуку частину грошових коштів було вилучено у іншого підозрюваного. Також вказала на відсутність ризиків, зазначених слідчим у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під варто. Надала письмові заперечення на дане клопотання слідчого якому просить відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію захисника вказавши, що гроші від продажу квартири брав ОСОБА_10 , він працює ріелтором та надавав останньому консультації, підробкою документів не займався.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, дійшво такого висновку.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1, 2 ст. 131 КПК України).

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять докази, надані сторонами кримінального провадження, обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Метою застосування запобіжного заходу, згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу, відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний, згідно ст. 178 КПК України, оцінити в сукупності всі обставини щодо підозрюваного, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі; 3) вік та стан здоров`я; 4) міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію; 7) майновий стан; 8) наявність судимостей; 9) дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися раніше; 10) наявність повідомлення про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

Обґрунтованість повідомленої підозри підтверджується належними та допустимими доказами зібраними під час досудового розслідування зазначеного кримінального провадження, а саме: заявою про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_15 від 06.02.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_15 від 10.02.2025; протокол огляду місця події за адресою: АДРЕСА_5 ; протокол затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 від 22.02.2025; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 від 22.02.2025; протокол обшуку за адресою: АДРЕСА_1 від 21.02.2025; протокол затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від 22.02.2025; протокол обшуку за адресою: АДРЕСА_6 від 22.02.2025; протокол затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 від 22.02.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_7 від 22.02.2025; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_13 від 22.02.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_8 від 22.02.2025; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_11 від 22.02.2025; протокол тимчасового доступу до речей та документів, які перебувають у володінні державного нотаріуса ОСОБА_11 та документи; протокол допиту свідка ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_9 від 15.02.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_10 від 17.02.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_11 ; протокол допиту свідка ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_12 від 20.02.2025; іншими матеріалами досудового розслідування в сукупності.

Виходячи з наявних в матеріалах даних, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

При цьому, докази на вказаній стадії кримінального процесу на їх допустимість відповідно до ст. 89 КПК України слідчим суддею не оцінюються.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, ніж до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, особу підозрюваного, його вік, сімейний та майновий стан, та доходить висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину та реальність покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинені ним злочини ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування та, в подальшому, від суду;

- впливати на свідків, експерта, інших підозрюваних з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, оскільки перебуваючи на волі або в умовах домашнього арешту, у тому числі цілодобовому, та відповідно, маючи доступ до засобів зв`язку, мережі Інтернет, він буде мати можливість незаконно впливати на осіб-фігурантів з метою ненадання показань та знищення інформації, що має доказове значення (якою у тому числі володіють такі особи), які мають важливе значення для викриття всіх кримінальних правопорушень, вчинених підозрюваним, повною відмовою від прийняття участі у процесуальних діях, які є необхідними при розслідуванні даної категорії кримінальних правопорушень, або викривлення інформації на користь підозрюваного, яку необхідно отримати під час проведення слідчих дій за участю таких осіб.

При цьому, слід зазначити, що ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

- вчинити інші кримінальні правопорушення, враховуючи встановлені фактичні обставини кримінального провадження, а також те, що вплив на свідків у кримінальному провадженні з метою зміни ними наданих показань становить склад окремого кримінального правопорушення.

- знищити та змінити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення з метою уникнення кримінальної відповідальності, що також містить в собі ознаки кримінального правопорушення;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки ОСОБА_5 може надавати матеріали досудового розслідування та відомості щодо його проведення іншим невстановленим особам, які приймали безпосередню участь в організації та вчиненні кримінального правопорушення.

Також, слідчий суддя сприймає, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення в частині аргументації ризиків передбачених ст. 177 КПК України, у цьому провадженні, адже враховуючи позицію ЄСПЛ в частині того, що наявність певного ризику/ризиків, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови), Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)) вважає, у даному конкретному випадку, обґрунтованими, оскільки вони належним чином вмотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами, у тому числі в світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені в судовому засіданні слідчий суддя вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу, враховуючи особу ОСОБА_5 , у вчиненні вказаного кримінального правопорушення та характер його вчинення, у зв`язку з цим, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Таке обмеження права ОСОБА_5 на свободу не суперечить положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, так як існують ознаки суспільного інтересу, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи.

Слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання сторони захисту, щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, а саме у вигляді домашнього арешту, оскільки даний запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, визначеним ч. 1 ст. 177 КПК України, визнаним слідчим суддею доведеними.

Задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 183 КПК України та вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу у розмірі, який буде достатнім для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст. 182 КПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

З урахуванням обставин вчинення кримінального правопорушення, зазначеного у клопотанні слідчим, а саме те, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину, санкція статті якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцятироків з конфіскацією майна або без такої, наявність ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, визнаних слідчим суддею доведеними, а також того, що злочин вчинений в умовах воєнного стану, даним кримінальним правопорушенням заподіяно майнову шкоду ОСОБА_13 у розмірі 2 705 000,00 грн., кошти отриманні від цього кримінального правопорушення на даний час не знайдено, слідчий суддя вважає необхідним при визначенні розміру застави вийти за межі, визначені п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України та визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 800 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб , що становить 2 422 400 гривень 00 копійокта є достатнім для запобігання ризикам, визначеним ч. 1 ст. 177 КПК України та покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Враховуючи вище викладене та керуючись вимогами ст.ст. 1-29, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 309, 310, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання захисника підозрюваного, адвоката ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - залишити без задоволення.

Клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене першим заступником керівника Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з моменту його фактичного затримання, а саме з 23 год. 45 хв. 21.02.2025 до 23 год. 45 хв. 21.04.2025 включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід, заставу для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, визначених Кримінальним процесуальним кодексом України, у розмірі 800 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 2 422 400 гривень 00 копійок, яка може бути внесена як підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду на їх першу вимогу, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб;

- не відлучатися із населеного пункту, де останній фактично проживає, а саме місто Київ, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- заборонити спілкуватись зі свідками та підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити 2 місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручити прокурору, захиснику та підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Дата та час проголошення повного тексту ухвали - 28.02.2025 о 16-30 год.

Слідчий суддя ОСОБА_20