МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" лютого 2025 р. Справа № 370/187/25

Провадження № 1-кп/370/8/25

Макарівський районний суд Київської області у складі:

головуючої - судді ОСОБА_1 ,

із секретарем судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4

захисника обвинуваченого - ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду у смт Макарів Київської області кримінальне провадження № 0000001 від 01 січня 2025 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровськ, громадянин України, адреса реєстрації та мешкання: АДРЕСА_1 , раніше судимий 06 листопада 2018 року Ірпінським міським судом Київської області за частиною першою статті 185, частиною другою статті 185, статтею 70 Кримінального кодексу України до 5 років позбавлення волі у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 186 Кримінального кодексу України

у с т а н о в и в:

До Макарівського районного суду Київської області надійшли матеріали зазначеного кримінального провадження.

Суддя Макарівського районного суду Київської області ухвалою від 27 січня 2025 року з розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального злочину, передбаченого частиною четвертою статті 186 Кримінального кодексу України у відкритому судовому засіданні в приміщенні Макарівського районного суду Київської області призначила підготовче засідання на 11 лютого 2025 року на 12 год 00 хв.

У підготовчому засіданні від прокурора надійшло клопотання про обрання

ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, зазначаючи про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала та просила його задовольнити із викладених у ньому підстав.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечили, вказували на відсутність зазначених прокурором ризиків передбачених частиною першою статті 177 Кримінального процесуального кодексу України. Просили суд застосувати менш суворий запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та долучені матеріали, суд керується таким.

Під час досудового розслідування було встановлено, що на території України Президент України Указом «Про введення воєнного стану в України» від 24 лютого

2022 року № 64/2022 ввів воєнний стан, який в подальшому був неодноразово продовжений, востаннє до 07 лютого 2025 року включно.

Так, 01 січня 2024 року близько 18 години 15 хвилин, ОСОБА_4 проходив поруч з магазином «EVA-3306» Товариства з обмеженою відповідальністю «РУШ», який розташований за адресою: вулиця Димитрія Ростовського, 42/1, селище Макарів Бучанського району Київської області та у нього раптово виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна.

З метою реалізації злочинного умислу, спрямованого на таємне викрадення чужого майна, керуючись корисливим мотивом, ОСОБА_4 повторно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи настання негативних наслідків, умисно, в умовах воєнного стану, зайшов до приміщення магазину «EVA-3306» Товариства з обмеженою відповідальністю «РУШ», де у відділі парфумерії взяв з торгівельних полиць товар, а саме: парфумовану жіночу воду «Lanvin Eclat d'Arpege» 100 мл вартістю 1 075 гривень 98 копійок, туалетну воду жіночу «Trussardi Delicate Rose» 100 мл вартістю 1 243 гривні 21 копійку, туалетну воду чоловічу «Trussardi Uomo» 100 мл вартістю 1 208 гривень 37 копійок, парфумовану жіночу воду «Trussardi Donna» 50 мл вартістю 1 014 гривень 56 копійок за вказаний товар не розрахувався, минув касову зону, залишив приміщення магазину «EVA-3306» Товариства з обмеженою відповідальністю «РУШ». Однак його злочинні дії були викриті працівниками магазину, але незважаючи на їх вимоги негайно припинити протиправні дії та повернути викрадене майно, ОСОБА_4 тримаючи викрадений товар, побіг вздовж вулиці Димитрія Ростовського в селищі Макарів Бучанського району Київської області, де був зупинений небайдужим громадянином.

В результаті злочинних дій ОСОБА_4 . Товариства з обмеженою відповідальністю «РУШ» магазину «EVA-3306» спричинено матеріальну шкоду на загальну суму 4 542 гривні 12 копійок.

ОСОБА_4 був затриманий 01 січня 2025 року о 20 годині 50 хвилин в порядку, передбаченому статтею 208 Кримінального процесуального кодексу України за підозрою у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення та 02 січня 2025 року повідомлено додаткову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 186 Кримінального кодексу України.

Обвинувачення у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 186 Кримінального кодексу України обґрунтовується зібраними під час досудового розслідування доказами, зокрема:

- витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 01 січня

2025 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_6 від 01.01.2025;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 01.01.2025;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 02.01.2025;

- протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_9 від 02.01.2025;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_8 від 02.01.2025;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_7 від 02.01.2025;

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Згідно із частиною третьою статті 315 Кримінального процесуального кодексу України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з частиною першої статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать, зокрема, про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні (частина перша статті 194 Кримінального процесуального кодексу України).

Відповідно до статті 177 Кримінального процесуального кодексу України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 Кримінального процесуального кодексу України.

В обґрунтування поданого клопотання прокурор посилається на те, що на теперішній час продовжують існувати такі заявлені органом досудового розслідування ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Під час розгляду клопотання та дослідження наданих додаткових матеріалів встановлено наявність наступних ризиків, про які зазначив прокурор.

Головуючий суддя вважає, що продовжують існувати ризики, передбачені пунктом 1 частини першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, згідно з якими ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального злочину, передбаченого частиною четвертою 186 Кримінального кодексу України, що відповідно до статті 12 Кримінального кодексу України є тяжким злочином, за яке законом передбачене покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 10 років, й усвідомлюючи, що він обвинувачується у вчиненні цього злочину та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його судом винуватим, може переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності за вчинене. Крім цього, ОСОБА_4 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , але наразі тимчасово знаходиться на території Бучанського району Київської області, де не має постійного місця проживання.

Ураховуючи ці обставини і тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , суд погоджується, що існує реальний ризик залишення ним місця проживання в будь-який час з метою переховуватися від суду задля уникнення кримінальної відповідальності.

Суд також вважає наявними ризики, передбачені пунктом 3 частини першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, згідно з яким ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків.

Вплив з боку ОСОБА_4 на свідків у кримінальному провадженні шляхом прохань, залякування, примусу, погроз або застосування насильства з метою зміни або ненадання ними викривальних показів щодо обставин вчинення кримінальних правопорушень може призвести до неможливості притягнення обвинуваченого до кримінальної відповідальності.

Слід зазначити, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до статті 23 Кримінального процесуального кодексу України.

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до частини четвертої статті 95 Кримінального процесуального кодексу України. Тобто ризики впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження під час зібрання доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Також, суд погоджується, що у разі не обрання запобіжного заходу у виді триманням під вартою обвинувачений ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.а тому наявний ризик, передбачений пунктом 5 частини першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, оскільки обвинувачений має непогашену та незняту в передбаченому законом порядку судимість за вчинення злочинів проти власності, а саме за частиною третьою статті 185 Кримінального кодексу України, що може свідчити про можливість повторного вчинення підозрюваним злочинів майнового характеру.

Натомість, наданими у судовому засіданні стороною захисту поясненнями не спростовується наявність встановлених вище ризиків, а тому суд не вбачає можливості для обрання більш м`якого запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 , оскільки лише запобіжний захід у виді тримання під вартою зможе запобігти встановленим ризикам.

Застосування відносно ОСОБА_4 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою відповідає вимогам статті 183 Кримінального процесуального кодексу України.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку, що лише винятковий запобіжний захід у виді тримання під вартою зможе запобігти зазначеним ризикам. Застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу, не буде достатніми для запобігання встановленим ризикам.

Разом із тим, з огляду на вимоги частини третьої статті 183 Кримінального процесуального кодексу України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 182 Кримінального процесуального кодексу України розмір застави визначається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Порядок внесення застави регулюється постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу» від 11 січня 2012 року № 15.

У разі сплати застави підозрюваному необхідно визначити обов`язки відповідно до частини п`ятої статті 194 Кримінального процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 314-316, 372 Кримінального процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Дніпропетровськ, громадянину України, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, запобіжний захід у виді тримання під вартою у ДУ «Київський слідчий ізолятор», що за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 15, строком 60 (шістдесят) днів з 11 лютого 2025 року по 11 квітня 2025 року включно.

Визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків - двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить, 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн, які можуть бути внесені заставодавцем, на депозитний рахунок територіального управління ДСА України у Київській області (отримувач: ТУ ДСА України в Київській області, код отримувача (ЄДРПОУ): 26268119, р/р: UA0018661, банк отримувача: ДКСУ, м. Київ, МФО: 820172) та надати документ, що це підтверджує суду.

У разі сплати розміру застави визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до частини п`ятої статті 194 Кримінального процесуального кодексу України обов`язки:

- прибувати до суду за викликом у визначений день та час;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню, а її оскарження не зупиняє її виконання.

Головуючий суддя ОСОБА_1