Справа № 608/251/18
Провадження №1-кп/594/5/2025
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2025 року

Борщівський районний суд Тернопільської області

в складі: головуючого ОСОБА_1

з участю: секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

представника потерпілого - адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Борщева обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000697 від 24 грудня 2017 року про обвинувачення

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Чортків Чортківського району Тернопільської області, жителя АДРЕСА_1

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Борщівського районного суду знаходиться кримінальне провадження №0000697 від 24 грудня 2017 року по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.296 КК України.

Прокурор подав клопотання, в якому просить обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Чортків, жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Обвинувачений в судове засідання не прибув.

Представник потерпілого адвокат ОСОБА_4 вважає, що таке клопотання підлягає до задоволення.

Вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши думку прокурора, представника потерпілого, суд дійшов наступного висновку.

ОСОБА_5 обвинувачується в тому, що він, перебуваючи 24.12.2017 біля 02:00 год. в приміщенні нічного клубу «Парк клаб», який розташований по вул. Б.Хмельницького 31 в м.Чорткові, підійшов до відвідувача вказаного закладу ОСОБА_6 та, нічого не пояснюючи, виражаючись в його сторону нецензурними словами, безпричинно, схопив його правою рукою за шию та, застосовуючи фізичну силу, виштовхав ОСОБА_6 із приміщення нічного клубу на вулицю.

Через декілька хвилин, перебуваючи на вулиці біля входу в нічний клуб «Парк клаб», де знаходилось значне скупчення людей, ОСОБА_5 продовжуючи свої протиправні дії, безпричинно, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, підійшов до ОСОБА_6 та виражаючись в його сторону нецензурними та образливими словами, штовхнув його рукою в область грудей. Після цього ОСОБА_7 , припиняючи хуліганські дії ОСОБА_8 , стримував його та не допускав до ОСОБА_6 .

Однак ОСОБА_8 здійснюючи опір, вирвавшись від ОСОБА_7 , відштовхнувши його в сторону, підійшов до ОСОБА_6 та виражаючись образливими словами в його сторону наніс один удар ногою в область грудей. Після цього працівники та відвідувачі нічного клубу намагалися припинити протиправні дії ОСОБА_5 , з цією метою тримали його та не давали продовжувати наносити удари потерпілому, однак ОСОБА_5 знову вирвався та наніс один удар ногою в область грудей ОСОБА_6 від чого той впав на землю. Громадяни які знаходились біля нічного клубу стримували ОСОБА_5 від вчинення ним хуліганських дій.

Продовжуючи свої злочинні дії ОСОБА_5 з особливою зухвалістю, вирвався від осіб які його тримали та виражаючись образливими та нецензурними словами, наніс один удар ногою в область грудей ОСОБА_6 , після чого штовхнув його, від чого останній впав на дерев`яну лавку та перекинувся через неї. Далі ОСОБА_5 намагався продовжити наносити удари ОСОБА_6 , однак йому завадив ОСОБА_9 , який разом із іншими особами припинили хуліганські дії ОСОБА_5 .

Органом досудового розслідування дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 3 ст. 296 КК України, як грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалися особливою зухвалістю, яка виразилася в насильстві із заподіянням тілесних ушкоджень, перериванні нормального відпочинку потерпілого ОСОБА_6 та спричинення йому тілесних ушкоджень у вигляді трьох саден на правій китиці та одне садно на лівій китиці, які за ступенем тяжкості належать до легких.

Вказане кримінальне провадження про обвинуваченням ОСОБА_5 перебувало на розгляді Чортківського районного суду, вироком якого від 21.02.2020 ОСОБА_5 визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.126 КК України та призначено йому покарання у вигляді штрафу в розмірі 45 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 765 грн.

Ухвалою Тернопільського апеляційного суду від 10.06.2020 апеляційну скаргу потерпілого ОСОБА_6 задоволено частково. Вирок Чортківського районного суду Тернопільської області від 21.02.2020 скасовано і призначено в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч.3 ст.296 КК України новий розгляд в суді першої інстанції в іншому складі суду.

Ухвалою Тернопільського апеляційного суду від 25.08.2020 подання виконувача обов`язків голови Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_10 про зміну підсудності задоволено, а кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 за ч.3 ст.296 КК України направлено на розгляд у Борщівський районний суд Тернопільської області.

Ухвалою Борщівського районного суду Тернопільської області від 04.09.2020 справу призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 22.09.2020 о 11.00 годині.

Обвинувачений ОСОБА_5 неодноразово, а саме 22.09.2020, 15.10.2020, та 25.11.2020 в судове засідання на розгляд справи не прибував, всі рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, які були надіслані судом на адресу останнього, повернулись до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно інформації даних системи «Аркан» ОСОБА_5 25.07.2020 виїхав за межі України та на даний час на територію України не повернувся, місце перебування останнього не відоме.

Ухвалою Борщівського районного суду від 25.11.2020 оголошено розшук обвинуваченого ОСОБА_5 , а кримінальне провадження №0000697 зупинено до його розшуку.

Ухвалою Борщівського районного суду від 29.10.2024 обвинуваченого ОСОБА_5 оголошено у міжнародний розшук.

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, законодавцем передбачено можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за наявності декількох обставин, які одна від одної не залежать.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_5 перетнув державний кордон України.

Таким чином, прокурором в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та перебуває за межами території України, його оголошено в міжнародний розшук, а тому у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Крім того, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є одним із обов`язкових документів, на підставі якого уповноважений орган запитує публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну (Інструкція про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол, затверджена спільним наказом МВС України, ОГП, НАБ України, СБ України, ДБР, Мінфіну України, Мін`юсту України від 17 серпня 2020 року № 613/380/93/228/414/510/2801/5). Після затримання особи за межами України, слідчий, прокурор, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування, або суд, який розглядає справу чи яким ухвалено вирок, готує клопотання про видачу особи в Україну, до якого серед інших документів обов`язково додається засвідчена копія ухвали слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності (ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 575 КПК). Тобто, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є документом, на підставі якого здійснюється затримання особи за межами України, ухвалюється рішення про застосування екстрадиційного арешту для забезпечення видачі особи з метою притягнення до кримінальної відповідальності та здійснюється доставка особи на території України до місця кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема, що обвинуваченому ОСОБА_5 було відомо, що вирок суду від 21.02.2020 стосовно нього скасовано ухвалою Тернопільського апеляційного суду від 10.06.2020, а кримінальне провадження призначено до судового розгляду в іншому складі суду, тобто обвинувачений був обізнаний про те, що відносно нього у суді розглядається обвинувальний акт. Водночас, ОСОБА_5 після скасування вироку, 25.07.2020 виїхав за межі України та на даний час не повернувся і в підготовче судове засідання за викликами суду неодноразово не з`являвся. Обвинувачений ОСОБА_5 в міру тяжкості покарання, яке йому загрожує, слабких соціальних зв`язків, способу життя, не забезпечує належної процесуальної поведінки, не з`являється за судовими викликами та таким чином переховується від суду. Зазначені обставини свідчить про бажання ОСОБА_5 уникнути відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст.296 КК України, за який передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років.

На даний час відсутні відомості, які б вказували на неможливість утримування ОСОБА_5 під вартою.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

За положеннями п.3 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , а також те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом та дійшов висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор, дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений виїхав та перебуває за межами території України, оголошений у міжнародний розшук, фактично переховується від суду, відтак клопотання підлягає до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193,194, 196, 205, 314-316 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м.Чорткова Чортківського району Тернопільської області, жителю АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У разі затримання особи, відносно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження суд за участю обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1