ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

25 грудня 2024 рокумісто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення,

в с т а н о в и в:

16.12.2024 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП), що полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) відомостей після отримання його заяви про кримінальні правопорушення від 17.10.2024.

Разом зі скаргою ОСОБА_3 подав клопотання про поновлення строку на оскарження бездіяльності прокурора, в якому зазначив, що визначений процесуальним законом строк оскарження пропустив з поважних причин.

Обґрунтування скарги

Як слідує зі скарги, 17.10.2024 ОСОБА_3 звернувся до САП із заявою про вчинення службовими особами прокуратури, суду, Управління Служби безпеки України у м. Запоріжжя, Головного управління внутрішньої безпеки Служби безпеки України та іншими службовими особами корупційних кримінальних правопорушень. Втім, усупереч вимогам ч. 1 ст. 214 КПК України, зазначені в його заяві відомості не були внесені в Єдиного реєстру досудових розслідувань та заявнику не надано відповідного витягу з ЄРДР.

З приводу пропущення строку звернення до суду ОСОБА_3 зазначив, що у визначений процесуальним законом 10-тиденний строк звернувся до Вищого антикорупційного суду із скаргою на згадану бездіяльність уповноваженої особи САП. Втім, ухвалою слідчого судді від 01.11.2024 його скаргу з формальних підстав було повернуто.

11.11.2024 ОСОБА_3 отримав ухвалу і 12.11.2024 через адміністрацію слідчого ізолятора направив до суду повторну скаргу.

З огляду на викладене, ОСОБА_3 вважає, що визначений законом процесуальний строк пропустив з поважних причин, тому прохає його поновити.

Позиції учасників провадження

Заявник ОСОБА_3 , приймаючи участь у судовому засідання в режимі відеоконференції з Державної установи «Запорізький слідчий ізолятор», прохав поновити йому строк для звернення до суду та задовольнити його вимоги з підстав викладених в його скарзі.

Уповноважена посадова особа Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, будучи належно повідомленою про дату, час та місце проведення судового засідання, до суду не прибула, причин неявки не повідомила.

За наведених обставин та у відповідності до ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу у відсутність учасників кримінального провадження, які не прибули у судове засідання.

Мотиви слідчого судді

Перевіривши обґрунтованість клопотання про поновлення строку для звернення зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Так, п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні заявником може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Згідно ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо:

1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу;

2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді;

3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом (ч. 7 ст. 304 КПК України).

Частиною першою ст. 117 КПК України визначено, що пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Обставини справи

З матеріалів судової справи слідує, що ОСОБА_3 утримається під вартою в Державній установі «Запорізький слідчий ізолятор».

ОСОБА_3 звернувся до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 17.10.2024.

30.11.2024 ОСОБА_3 звернувся до Вищого антикорупційного суду із першою скаргою на бездіяльність уповноваженої особи САП, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення після отримання його заяви про кримінальні правопорушення від 17.10.2024.

01.11.2024 слідчим суддею Вищого антикорупційного суду постановлено ухвалу, якою скаргу на бездіяльність уповноваженої особи САП повернуто заявнику у зв`язку із тим, що її подано особою, яка не має права подавати скаргу (п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України) [справа № 991/12401/24].

Зі скарги ОСОБА_3 слідує, що ухвалу від 01.11.2024 він отримав 11.11.2024, її не оскаржив, а 12.11.2024 через адміністрацію слідчого ізолятора направив до Вищого антикорупційного суду повторну скаргу.

Відповідно до супровідного листа Державної установи «Запорізький слідчий ізолятор» № 2/10-Ж 13.11.2024 зазначену скаргу скеровано до суду.

16.12.2024 скарга надійшла до Вищого антикорупційного суду.

Від уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури заперечень проти поновлення строку на звернення зі скаргою не надходило, не надано доказів на підтвердження того, що першу скаргу ОСОБА_3 подав з порушенням строку, передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України.

Отже, не проводячи ревізію ухвали слідчого судді від 01.11.2024, а враховуючи наведені обставини, слідчий суддя вважає, що звертаючись до суду із повторною скаргою, ОСОБА_3 з поважних причин пропустим процесуальний строк, тому він підлягає поновленню.

Щодо обґрунтованості скарги

Перевіривши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку про те, що у задоволенні скарги ОСОБА_3 слід відмовити з огляду на таке.

Підстави та порядок оскарження до слідчого судді рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначені § 1 Глави 26 КПК України (ст. 303?308).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявник може оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь?якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

У цьому контексті слідчий суддя зауважує, що кримінальним правопорушенням є передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК України).

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально?протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (ч. 1 ст. 1 КК України).

Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовують до осіб, що їх вчинили (ч. 2 ст. 1 КК України).

У силу ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Аналіз у взаємозв`язку наведених норм матеріального (ст. 1, 2, 11 КК України) та процесуального (ст. 214 КПК України) законів свідчить про те, що критерієм для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування мають бути конкретні фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення.

Тобто підставою початку досудового розслідування є не будь?які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких вноситься до ЄРДР.

Зазначене цілком узгоджується із висновками Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, наведеними у постановах від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), від 20.04.2023 (справа № 373/18/23).

Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь?якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Указане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18) та від 24.04.2019 (справа № 818/15/18) зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як уже згадувалося, 16.12.2024 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи САП, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення після отримання його заяви від 17.10.2024.

Зі змісту згаданої заяви слідує, що ОСОБА_3 повідомив САП про систематичне вчинення службовими особами прокуратури, суду, Управління Служби безпеки України у м. Запоріжжя, Головного управління внутрішньої безпеки Служби безпеки України та іншими службовими особами корупційних кримінальних правопорушень.

За наведених обставин заявник прохав САП внести до ЄРДР відомості про кримінальні правопорушення та розпочати досудове розслідування.

Дослідивши зміст заяви від 17.10.2024 слідчий суддя констатує, що в ній, як і в скарзі від 16.12.2024, не наведено конкретних відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.

Заявник не наводить об`єктивних даних, які б підтверджували зазначені ним відомості, а лише висуває загальне припущення про можливе вчинення протиправних (злочинних) дій, надаючи суб`єктивну оцінку правомірності тих чи інших дій, виходячи з власного аналізу та бачення (трактування) норм закону України про кримінальну відповідальність.

Указане позбавляє орган досудового розслідування можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності / відсутності в діяннях особи складу злочину (злочинів). У той же час здійснення на стадії внесення до ЄРДР відомостей попередньої перевірки викладеної в заяві інформації покликано не допустити перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне ж відкриття кримінального провадження є недопустимим, позаяк призводить до можливого порушення прав конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційовано, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Артіко проти Італії» від 13.05.1980, не гарантується захист теоретичних та ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про те, що обставини, які викладені у заяві ОСОБА_3 від 17.10.2024, не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування у розумінні ч. 1 ст. 214 КПК України, не потребують перевірки засобами кримінального процесу. Тому, слідчий суддя не вбачає бездіяльності з боку уповноваженої особи САП, яка б полягала у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення.

Отже, скарга ОСОБА_3 є необґрунтованою і задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 304, 307 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання ОСОБА_3 про поновлення процесуального строку - задовольнити.

Поновити ОСОБА_3 строк на звернення зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальні правопорушення від 17.10.2024.

У задоволенні скарги ОСОБА_3 від 12.11.2024 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 17.10.2024, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1