ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/6791/24

Провадження № 1-кп/210/824/24

11 грудня 2024 року

Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке 24 серпня 2024 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001006, відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 307 Кримінального кодексу України,

сторони та учасники підготовчого судового засідання: прокурор Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_4 , обвинувачений ОСОБА_3 , захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

До Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 21 листопада 2024 року надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за частиною 2 статті 307 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001006 від 24 серпня 2024року.

Автоматизованою системою документообігу суду визначено головуючого по справі суддю ОСОБА_1 . Ухвалою суду від 22 листопада 2024 року призначено підготовче судове засідання.

Питання, які підлягають вирішенню під час підготовчого провадження визначено ч. 3 ст. 314 КПК України, серед яких направлення обвинувального акта до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження.

Вказане питання є першочерговим, переважно перед іншими питаннями та клопотаннями, які підлягають вирішенню у підготовчому засіданні, оскільки вирішення інших питань має здійснюватися виключно належним судом, а порушення правил підсудності є безумовною підставою для скасування судового рішення.

В підготовчому судовому засіданні головуючий поставив на обговорення питання з приводу територіальної юрисдикції, в межах якого вчинено інкриміновані правопорушення обвинуваченому ОСОБА_3 , та думку сторін з приводу направлення справи до апеляційного суду з метою визначення підсудності.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 вважав за доцільне скерувати кримінальне провадження до апеляційної інстанції для визначення підсудності, оскільки на території Металургійного району міста Кривого Рогу обвинувачений був лише затриманий в порядку статті 208 КПК України.

Прокурор, обвинувачений, кожен окремо не заперечували проти скерування кримінального провадження для визначення підсудності.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до пункту 4 частини 3 статті 314 КПК України в підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про направлення обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду апеляційної для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення.

Підсудність - є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають статтею 7 Загальної декларації прав людини та частиною 1 статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом, а відповідно до частини 1 статті 8 Закону України Про судоустрій і статус суддів від 02.06.2016 № 1402-VIII, ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом за нормою статті 24 Конституції України та статті 10 КПК України. Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Положеннями частини 1 статті 34 КПК України визначено вичерпні причини для передачі кримінального провадження на розгляд до іншого суду, якими є: 1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; 4) ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

Стаття 32 Кримінального процесуального кодексу України регламентує територіальну підсудність.

Відповідно до частини 1 статті 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування. Дія цього абзацу не поширюється на кримінальні провадження, що віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду згідно з правилами статті 33-1 цього Кодексу.

Частиною 9 статті 615 КПК України передбачено, що під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, в межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - найбільш територіально наближеним до нього судом, що може здійснювати правосуддя, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

Згідно обвинувального акту ОСОБА_3 висувається обвинувачення у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України за ознаками незаконного виробництво, виготовлення, придбання, зберігання, перевезення чи пересилання з метою збуту, а також незаконний збут наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб, або особою, яка раніше вчинила одне із кримінальних правопорушень, передбачених статтями 308-310, 312, 314, 315, 317 цього Кодексу, або із залученням неповнолітнього, а також збут наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів у місцях, що призначені для проведення навчальних, спортивних і культурних заходів, та в інших місцях масового перебування громадян, або збут чи передача цих речовин у місця позбавлення волі, або якщо предметом таких дій були наркотичні засоби, психотропні речовини або їх аналоги у великих розмірах чи особливо небезпечні наркотичні засоби або психотропні речовини.

Місце вчинення злочину це певна територія, де було розпочато і закінчено діяння або настав злочинний результат.

Злочин, передбачений ст. 307 КК, визнається закінченим з моменту вчинення однієї із зазначених у цій статті альтернативних дій.

Як встановлено з обвинувального акту 24.08.2024 о 19:11 годині ОСОБА_3 , перебуваючи біля буд. 53 по вулиці Соборності в Металургійному районі, міста Кривого Рогу, був зупинений працівниками СКП ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області та о 19:39 годині того ж дня затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

В ході проведення особистого обшуку затриманого ОСОБА_3 у нього виявлено та вилучено один згорток фольги у якому знаходився поліетиленовий пакет із білою порошкоподібною речовиною, яка має зовнішні специфічні ознаки наркотичного засобу метадону (фенадону), його власний мобільний телефон «Redmi MI 9T», IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 та у рюкзаку засоби для фасування, зокрема рулон фольги.

Так в ході досудового розслідування оглянуто вилучений у обвинуваченого телефон і в ньому виявлено листування у застосунку «Telegram» із абонентом « ОСОБА_6 », в якому ОСОБА_3 , відповідно до попередньо узгоджених домовленостей, надавав фотознімки із місцями розташування 52-х «схованок», які сам виготовив врізних районах м. Кривого Рогу, тобто «схованки» із наркотичним засобом, яку виготовив ОСОБА_3 з метою подальшого незаконного збуту невизначеному колу осіб, за адресами:

АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 ,

АДРЕСА_2 ,

АДРЕСА_3 ,

АДРЕСА_4 ,

АДРЕСА_5 ,

АДРЕСА_6 ,

АДРЕСА_7 , м. Кривий Ріг, бульвар Вечірній, 8, м. Кривий Ріг, бульвар Вечірній, 19 (Саксаганський район)…»

Тобто дії, які охоплюють об`єктивну сторону кримінальних правопорушень за ч.2 ст. 307 КК України були реалізовані не лише на території Металургійного району міста Кривого Рогу, а також були реалізовані на території Інгулецького, Саксаганського , Довгинцівського району міста Кривого Рогу, що не підпадає під юрисдикцію Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

У судовому засіданні прокурор пояснив, що дійсно частина епізодів мала місце саме на території інших районів, а підсудність визначена з урахуванням того, що декілька епізодів все ж таки мали місце в Металургійному районі міста та через те, що ОСОБА_3 24.08.2024 року був затриманий біля буд.35 по вулиці Соборності в Металургійному районі, тому акт був скерований до Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Вказані вище обставини утворюють обґрунтований сумнів у підсудності кримінального провадження Дзержинському районному суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Згідно з положеннями частини 1 статті 5 КПК України процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

З огляду на те, що обвинувальний акт, згідно зі штемпелем, надійшов до суду 21 листопада 2024 року, то визначаючи суд, який повинен розглядати дане кримінальне провадження, слід керуватися нормами статті 615 КПК України в редакції Закону України, який діяв на цей час.

За змістом частини 9 статті 615 КПК України під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, у межах територіальної юрисдикції яких вчинено кримінальне правопорушення, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

Відповідно до положень частини 2 статті 283 КПК України, якими визначаються загальні положення закінчення досудового розслідування, прокурор зобов`язаний у найкоротший строк після повідомлення особі про підозру здійснити одну з таких дій: 1) закрити кримінальне провадження; 2) звернутися до суду з клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності; 3) звернутися до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Таким чином, зі змісту наведеної норми встановлено, що відповідну форму закінчення досудового розслідування законодавець пов`язує з конкретною дією, яку зобов`язаний вчинити саме прокурор, а тому, на думку суду, під час дії воєнного стану при вирішенні питання належного суду, який має розглядати кримінальне провадження, в аспекті суду, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування, потрібно виходити з приписів ч. 9 ст. 615 КПК України в їх взаємозв`язку з положеннями ч. 2 ст. 283 КПК України щодо визначення форм закінчення досудового розслідування.

В той же час, Саксаганський, Інгулецький, Довгинцівський та Дзержинський районні суди міста Кривого Рогу здійснюють правосуддя, не припинили свою діяльність, а отже положення частини 9 статті 615 КПК УКраїни не можуть бути застосовані для визначення підсудності (у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідуванням).

Обставини, які інкримінуються ОСОБА_3 мали місце, на території чотирьох районів міста Кривого Рогу.

З обвинувального акта встановлено, що обвинувальний акт затверджений прокурором Криворізької центральної окружної прокуратури за адресою: вул. Книжна, 1А, м. Кривий Ріг, 50074.

Орган досудового розслідування у даному провадженні - слідчий слідчого відділу Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області - 50086, м. Кривий Ріг, вул. Бородича, 5 (Довгинцівський район)

Отже юрисдикція органу, який закінчив досудове слідство (50086, м. Кривий Ріг, вул. Бородича, 5) відноситься до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Відповідно до статті 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження в умовах воєнного стану повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження з урахуванням особливостей здійснення кримінального провадження, визначених розд. IХ-1 «Особливий режим досудового розслідування, судового розгляду в умовах воєнного стану» цього Кодексу.

Частина норм статті 615 КПК України застосовується під час воєнного стану за умови наявності об`єктивної неможливості дотримання стандартного порядку проведення процесуальних дій, у даному випадку, в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати правосуддя відповідним судом. Під час застосування положень статті 615 КПК України слідчий, прокурор обов`язково мають зазначати у відповідних документах, чому немає об`єктивної можливості дотриматися стандартного порядку проведення процесуальних дій.

Таких підстав у судовому засіданні не встановлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Беручи до уваги зазначене, а також, те, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001006 від 24.08.2024 року, відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 307 Кримінального кодексу України скеровано до Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області на думку суду, з порушенням правил підсудності, суд вважає за необхідне передати матеріали даного кримінального провадження до Дніпровського апеляційного суду для визначення підсудності.

На підставі викладеного, керуючись ст. 32,34, 314-316 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Направити обвинувальний акт, у кримінальному провадженні, внесеному 24 серпня 2024 року в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0001006 відносноОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 307 КК України до Дніпровського апеляційного суду для визначення підсудності.

Ухвала в частині направлення обвинувального акту для визначення підсудності оскарженню не підлягає.

Згідно з частиною 5 статті 532 КПК України ухвали суду, які не можуть бути оскаржені, набирають законної сили з моменту їх оголошення.

Повний текст ухвали складено 13 грудня 2024 року та проголошено 13 грудня 2024 року о 11 год.45 хв в залі Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (м. Кривий Ріг, пр-т Миру, 24, зал судових засідань № 309).

Суддя: ОСОБА_1