Дата документу 11.03.2025Справа № 554/3065/25
Провадження № 1-кс/554/3785/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.03.2025 року м. Полтава

Октябрський районний суд м. Полтави в складі: слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу ВП №1 Полтавського районного управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000296 від 07.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 259 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий звернувся до суду з клопотанням посилаючись на те, що до Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення з лінії "102", про те, що 07.03.2025 близько об 17:50 год., звернувся ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель: АДРЕСА_1 , з номеру мобільного оператора зв`язку НОМЕР_1 та повідомив, що він замінував відділ поліції №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області та має намір його підірвати.

Відомості про вчинення злочину за даним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000296 від 07.03.2025, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України.

07.03.2025 року в порядку ст. 208 КПК Україну було затримано особу, підозрювану у вчиненні злочину, та складено протокол. В період часу з 22:27 год 07.03.2025 року по 23:18 год. 07.03.2025 року було проведено особистий обшук затриманої особи гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в ході якого було вилучено наступні речі:

1-мобільний телефон марки Readmi 13;

2-мобільний телефон марки HUAWEI TIT-U02;

3-мобльний телефон Nokia та дві сім карти (Водафон та Київстар);

4-ланцюжок золотого кольору з ладанкою золотого кольору;

5-кільце золотого кольору;

6-годинник наручний Edifuce;

7-зв`язка ключів срібряного кольору;

8-булавка;

9-хрестик дерев`яний на підв`язці.

Вищевказані речі, котрі були вилучені в рамках кримінального провадження мають значення речових доказів, та мають суттєве значення по кримінальному провадженню, так, як можуть містити сліди злочину.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву в якій прохав клопотання задовольнити, та розглянути клопотання у його відсутність.

Суд, дослідивши надані докази, приходить до наступного. Згідно п. 7 ч. 2ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту, вказаного в клопотаннях сторони обвинувачення майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підстав викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого слідчого відділу ВП №1 Полтавського районного управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000296 від 07.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 259 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені речі, в ході особистого обшуку гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

1-мобільний телефон марки Readmi 13;

2-мобільний телефон марки HUAWEI TIT-U02;

3-мобльний телефон Nokia та дві сім карти (Водафон та Київстар);

4-ланцюжок золотого кольору з ладанкою золотого кольору;

5-кільце золотого кольору;

6-годинник наручний Edifuce;

7-зв`язка ключів срібряного кольору;

8-булавка;

9-хрестик дерев`яний на підв`язці

з позбавленням права відчуження, розпоряджання, використання, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1