Справа № 202/4804/24
Провадження № 1-кс/202/2128/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_7 , погоджене Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000341 від 11.04.2024 року у відношенні:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинська, Дніпропетровської області, громадянина України, військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період у військовому званні «солдат», займає посаду водія-заправника господарчого відділення 5 зенітного ракетного дивізіону військової частини НОМЕР_1 , одруженого, маючого вищу освіту, маючого на утриманні малолітню доньку - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави.

Клопотання вмотивовано тим, що 07 березня 2025 року ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинили загибель кількох осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на потерпілих в цьому кримінальному провадженні, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий вказує, що враховуючи вищезазначене, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, вагомість наявних доказів у кримінальному провадженні, тяжкість покарання, з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також те, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить запобігання встановленим ризикам у кримінальному провадженні є необхідність у застосуванні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому слідчий звернувся до слідчого судді з даним клопотанням.

В ході розгляду прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини, наявність обґрунтованої підозри та обґрунтованих ризиків, зазначивши про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, посилаючись на тяжкість вчиненого злочину, суспільну небезпеку вчиненого злочину, у зв`язку з чим просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, оскільки злочинні дії підозрюваного спричинили смерть двох людей.

Слідчий в судовому засіданні підтримав позицію прокурора.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків. Вказує, що слідчим не долучені до матеріалів клопотання все вихідні матеріали кримінального провадження, на підставі яких були проведені експертні дослідження. Ризик переховування від органів слідства та суду вважає необґрунтованим, оскільки ДТП за участю ОСОБА_6 мала місце 11.04.2024 року, тобто майже рік тому, та за вказаний час ОСОБА_6 сумлінно виконував свої процесуальні обов`язки, прибував до слідчого за викликом. Ризик впливу на потерпілих також вважає недоведеним, оскільки за такий значний проміжок часу ОСОБА_6 міг неодноразово спробувати зв`язатись із родинами загиблих, однак ним таких спроб не вчинялось. Наявність ризику вчинити інше кримінальне правопорушення також необґрунтована, оскільки ОСОБА_6 має водійське посвідчення, давно водить авто, та відносно нього відсутні дані щодо притягнення його до відповідальності за порушення вимог ПДР. Крім того, зазначає, що твердження слідчого щодо того, що ОСОБА_6 видав за свій аналіз кров невстановленої жінки ґрунтується на виключно на припущеннях. Крім того, просив врахувати його міцні соціальні зв`язки, а саме те, що він є військовослужбовцем, має на утриманні малолітню доньку, раніше не судимий, а тому просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав свого захисника.

Вислухавши доводи сторін, дослідивши надані докази, слідчий суддя прийшов до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України, та вручення стороні захисту копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 2 ст. 278 КПК України та ч. 2 ст. 184 КПК України відповідно.

Встановлено, що слідчим в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000341 від 11.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, що підтверджено витягом з ЄРДР та іншими матеріалами доданих до клопотання.

07 березня 2025 року ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинили загибель кількох осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Щодо доводів сторони захисту щодо необґрунтованості підозри, слідчий суддя виходить із поняття «обґрунтована підозра». Воно не визначене в національному законодавстві, але ж, застосовуючи рішення ЄСПЛ як джерело права, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України , слідчий суддя виходить з позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 р. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 р., «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 р.).

Із доданих до клопотання доказів вбачається, що є всі підстави вважати що кримінальне правопорушення мало місце і що підозрюваний може бути причетним до вчинення цього кримінального правопорушення, а тому на цій стадії процесу підозра є обґрунтованою.

До таких висновків слідчий суддя прийшов проаналізувавши надані до клопотання докази, а саме: протокол огляду ДТП, висновки експертиз, протоколи допиту свідків та інші матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Згідно з ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 КПК України,на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини, ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 3постанови Пленуму Верховного Суду України від 25 квітня 2003 року № 4 "Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства", запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Слідчим та прокурором доведено існування наступних ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- про наявність ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватись від органів досудового розслідування та суду свідчить те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, що передбачає до 10 років позбавлення волі, та, усвідомлюючи невідворотність покарання, може переховуватись від слідства і суду.

- про наявність ризику, передбаченого у п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_6 знайомий із потерпілими у справі, що дає йому можливість чинити на них тиск;

Слідчим суддею прийнято до уваги відомості про особу підозрюваного, який є військовослужбовцем, одружений, має постійне місце проживання, має на утриманні малолітню доньку, раніше не судимий.

На підставі доводів сторін та вивчення матеріалів кримінального провадження слідчий суддя вважає доведеним, що на цій стадії досудового розслідування до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, т.щ. враховуючи тяжкість інкримінованого злочину, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч.1 статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя не приймає доводи сторони захисту про можливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, тому що він є військовослужбовцем в умовах воєнного стану і виконання обов`язків , передбачених запобіжним заходом у вигляді особистого зобов`язання або домашнього арешту не узгоджується з обов`язками підозрюваного як військовослужбовця по несенню військової служби.

Визначити строк тримання під вартою 60 днів з дня повідомлення про підозру.

Разом з тим, враховуючи особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за можливе визначити підозрюваному розмір застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Враховуючи тяжкість вчиненого злочину та суспільно-небезпечні наслідки від діяння що підозрюваному інкримінується, та наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240,00 грн.

На думку слідчого судді, застава саме у такому розмірі здатна забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

У разі внесення застави, на підозрюваного слід покласти обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

За таких обставин, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 176-178, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів до 06.05.2025 року включно із визначенням застави у розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240,00 грн. (двісті сорок дві тисячі двісті сорок гривень), які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, отримувач коштів: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, банк отримувача: Держказначейська служба України м. Київ, рахунок отримувача: UA0017442, призначення платежу: застава, № ухвали суду, П.І.Б. платника застави, , Код банку отримувача (МФО) 820172.

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити підозрюваного з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави згідно ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- повернутися до місця несення військової служби та не залишати місце перебування, повідомляючи слідчого, прокурора про зміну місця перебування;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, яким здійснюється досудове розслідування, прокурора або суду.

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на підозрюваного строком на два місяці, який починається з моменту звільнення з-під варти після внесення застави.

У разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді діє до 06.05.2025 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1