н/п 1-кп/766/2423/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.03.2025 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4 (на відеоконференції)

захисника обвинуваченого ОСОБА_5

провівши відкрите судове засідання на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР28.07.2023 року за № 0001112, за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсона, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 09.11.2021 року Херсонським міським судом Херсонської області за ч.2 ст. 309 КК України

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження тримання обвинуваченого під вартою строком на 60 днів, мотивуючи свою позицію тим, що заявлені ризики, які стали підставою для обрання відносно обвинуваченої запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не зменшилися, а також тяжкістю злочинів, які інкримінується даній особі.

Захисник заперечувала щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого, вказуючи, що ризики прокурором не доведені, та належним чином клопотання не обґрунтоване. Зазначила, що ОСОБА_4 вже півтора року перебуває під вартою. Ризики приймались до уваги на стадії досудового розслідування, а за плином часу мають властивість змінюватись. Також, вказала, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання в м. Херсоні, а саме проживає у доньки. Зазначила, що ОСОБА_4 немає наміру переховуватись від суді та вчиняти нові кримінальні правопорушення. Просила застосувати до ОСОБА_4 домашній арешт, оскільки даний вид запобіжного заходу зможе забезпечити належну процесуальну поведінку, а у разі, якщо суд дійде висновку щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою просила зменшити розмір застави до мінімальних передбачених законодавством, оскільки, розмір застави є завеликим.

Обвинувачений підтримав думку захисника, та зазначив, що безпідставно утримується під варто, оскільки кримінального правопорушення не вчиняв.

Заслухавши думки учасників процесу, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд, враховуючи характер інкримінованого обвинуваченій кримінального правопорушення, мету і підстави застосування запобіжних заходів, визначені ст. 177 КПК України, дійшов висновку про необхідність продовжити тримання обвинуваченої під вартою виходячи з такого.

За матеріалами кримінального провадження ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна.

Запобіжний захід у виді тримання під вартою був застосований до обвинуваченого за правилами КПК України з застосуванням альтернативного права внесення застави в розмірі - 161,040 /сто шістдесят одну тисячу / гривень 40 /сорок/ копійок. та покладенням додаткових обов`язків у разі внесення застави.

Враховуючи вимоги ч. 3 ст. 199 КПК України, суд при вирішенні питання щодо доцільності подальшого тримання під вартою обвинуваченого, повинен враховувати зокрема таке: чи не зменшився заявлений ризик або чи не з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; встановити наявність обставин, які перешкоджають завершенню провадження до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Оцінюючи наявність ризиків, які можуть стати підставою для продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, суд враховує можливість обвинуваченого вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; переховуватись від суду.

Також при вирішенні питання суд бере до уваги у сукупності обставини, які передбачені ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, яке може бути застосоване до обвинуваченої у разі доведення обсягу обвинувачений під час судового розгляду; дані про особу, який офіційно не працевлаштований, не має законного джерела доходу, не проживає за зареєстрованим місцем проживання; судом також враховуються вік та стан здоров`я обвинуваченого, які не перешкоджають подальшому утриманню в умовах ізоляції від суспільства, оскільки даних на підтвердження неможливості утримання обвинуваченої під вартою до суду не надходило, що дає можливість зробити висновок про те, що її стан здоров`я не перешкоджає перебуванню у місцях попереднього ув`язнення.

Отже, запобіжний захід був обґрунтовано застосований з урахуванням даних про особу обвинуваченої, тяжкості злочинів, які їй інкримінуються та інших обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання такого запобіжного заходу, передбачених ст. ст. 176-178, 183, 193-194, 196 КПК України, оскільки вищевказане в своїй сукупності, вказує на наявність ризиків, які були підставами для обрання відносно обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і не перестали існувати, а тому застосування більш м`якого запобіжного заходу, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам. Суд вважає, що ступінь ризиків, які стали підставою для обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 у вигляді взяття під варту, на даному етапі провадження не зменшились.

Обставини, на які посилається захисник не зменшують встановлені ризики та не є визначальними аргументами, які б могли бути запорукою належної процесуальної поведінки та надали б можливість застосувати до обвинуваченої запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

При цьому Суд вважає за можливе погодитись з позицією сторони захисту і зменшити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави до 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що, на думку Суду, є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого і відповідає розміру встановленому пунктом 2 частини п`ятої ст. 182 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши у сукупності всі обставини, з метою запобігти спробам обвинуваченої ухилитися від суду та від виконання процесуальних рішень, перешкодити встановленню істини у справі, суд не знаходить підстав для зміни щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу на менш суворий, з урахуванням цілей п.1ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, принципу правової визначеності, вважає доцільним продовжити дію раніше обраного запобіжного заходу строком на 60 діб (до 18.05.2025 року)

Керуючись ст.ст.,176-178, 183, 193-194, 196,199 КПК України, суд, -

постановив:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Обраний відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, продовжити до 18 травня 2025 року включно.

Зменшити розмір застави до 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в перерахунку становить - 151,400 гривень.

Обвинувачений або заставодавець має право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Херсонській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , справа № 766/10876/23, провадження по справі 1-кп/766/2423/25

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки строком на 2 /два/ місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

-прибувати за першою вимогою до суду, починаючи з дня внесення застави ;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

-здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала може бути оскаржена в частині продовження строку дії запобіжного заходу протягом 5(п`яти)днів з дня її проголошення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

СуддяОСОБА_1