Справа № 404/2838/23
Номер провадження 1-кс/404/165/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2025 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування підозрюваній запобіжного заходу у виді застави, по кримінальному провадженню 0000080, стосовно:

ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Кіровоград, українки, громадянки України, з вищою освітою, одруженої, матері неповнолітньої дитини, директора ТОВ «ВІТЕЛ-ТРЕЙД», зареєстрованої по АДРЕСА_1 , фактично проживаючої по АДРЕСА_2 , до кримінальної відповідальності притягується вперше, підозрюваної за ч.4 ст. 191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді застави, якій 15.01.2025 року вручили повідомлення про підозру в тому, що вона на посаді директора ТОВ «ВІТЕЛ - ТРЕЙД», як службова особа, зловживаючи службовим становищем, умисно у період жовтень 2022 та січня 2023 року, порушила пункт 2.1., 6.3.2. договору поставки №47/1 та №6/23 від 11.01.2023 року, поставила некондиційне вугілля до Грузьківської гімназії Катеринівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області та вугілля неналежної якості до Володимирівської філії Ліцею «Нова школа» Катеринівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, чим спричинила збитки Катеринівській сільській раді Кропивницького району Кіровоградської області в сумі 359 265 гривень в умовах воєнного стану.

Прокурор заявлені вимоги підтримав, просить застосувати ОСОБА_5 запобіжний захід у виді застави

Підозрювана та її захисник заперечили через відсутність ризиків та недоведеність підозри. Крім того відсутні кошти на внесення застави.

Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає вимогам ст. 184 КПК України та практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки результати зафіксовані в протоколах: оглядів, тимчасового доступу до речей та документів, допит свідків; результати судових експертиз у сукупності містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_5 за ознаками ч.4 ст.191 КК України.

На початку цього досудового розслідування, неможливо і передчасно дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Ці обставини остаточно з`ясовує суд на стадії судового розгляду. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконав прокурор.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Застава застосовується при наявності обґрунтованої підозри у вчинені кримінального правопорушення та доведення слідчим, прокурором наявності ризику того, що особа може вчинити хоча б одну з наступних дій: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Так, злочин по якому пред`явлено повідомлення про підозру є: тяжким, закінченим, умисним, корисливим. Посягає на суспільні інтереси проти власності.

Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання її винною у вчиненні злочину, - від п`яти до восьми років позбавлення волі, є підставою для початку можливого переховування від слідства та суду. Перелічені обставини істотно підвищують ступінь та характер суспільної небезпеки діяння.

Разом з цим враховано особу підозрюваної, створені нею сталі соціальні зв`язки, позитивна характеристика, відсутність судимостей, наявність доходу, родини, дитини. Застосування менш суворого запобіжного заходу не стане для підозрюваної стримуючим фактором, оскільки залишається можливість в інший спосіб не виконувати процесуальні обов`язки.

Запобіжний захід у виді застави зможе запобігати ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. У даному конкретному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження і завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваної.

Згідно з положеннями ст.182 КПК України, необхідно визначити заставу в достатньому розмірі для забезпечення належної поведінки підозрюваної та зумовлений ступенем довіри до неї, при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків передбачених статтею 177 КПК України.

Враховано, що особа раніше не притягувалась до кримінальної відповідальності, працює, мешкає в родині, має на утриманні неповнолітню дитину.

Слушні зауваження представників сторони захисту про доцільність врахування вимог ДСТУ 7493:2013, тобто істотне завищення розміру доведених збитків, оскільки фактично відбирали зразки в одному навчальному закладі з двох тон вугілля; а в другому навчальному закладі відібрали зразки з партії десять тон вугілля, тоді як розрахунок збитків обраховували з 68 неіснуючих тон вугілля, тобто більша частина вугілля (речових доказів) до проведення експертизи фізично не існувало.

Крім того не проведена інвентаризація для розмежування та встановлення різних партій вугілля, що постачались до навчальних закладів.

Розмір заявлених збитків визначався в односторонньому порядку, без участі та відома сторони захисту, отже слушні застереження захисника про завищений розмір шкоди.

Клопотання підлягає частковому задоволенню з визначенням розміру застави у межах п.2 ч.5 ст.182 КПК України, яка становить пятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом, станом на перше січня 2025 року, який буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваної, та зумовлений ступенем довіри, до нього при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню, у межах наявного строку досудового розслідування. Часткове задоволення клопотання полягає у визначенні меншого розміру застави, ніж заявлено у клопотанні.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі "Клішин проти України" у справі від 23.01.2012 №30671/04 наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний чи обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Тяжкість покарання яке загрожує у разі визнання її винною стане умовою для початку можливого переховування від слідства та суду, що узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі "Ілійков проти Болгарії", що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Так, у рішенні ЄСПЛ по справі "Бессієв проти Молдови" суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти. Отже ризик втечі існує, проте з урахуванням постійної підприємницької діяльності, наявністю стабільного доходу, попередньої бездоганної репутації та створення сталих суспільних зв`язків, такий ризик залишається у мінімальному вигляді. Місце реєстраційного обліку співпадає з місцем проведення досудового розслідування, тому не існує ризику неявок. Сукупність перерахованих чинників, вказує про наявність незначного ризику неявки до слідчого і в суд.

Обізнаність про місце роботи свідків та відстоювання власної правової позиції створює підґрунтя для незаконного впливу на очевидців. Разом з цим джерелом доказування у цьому провадженні є вилучені документи, тому ризик впливу на свідків заявили формально, тому не приймається до уваги.

Прокурор не подав доказів умисного переховування від слідчого чи неповажності неявок. Навпаки, підозрювана зобов`язується добровільно, свідомо, своєчасно з`являтися для проведення процесуальних дій, має сталі соціальні зв`язки та постійне місце проживання, тобто безпідставні припущення прокурора про ризик втечі, неявки чи невиконання підозрюваною покладених процесуальних обов`язків. Припущення не використовуються при доказуванні. Прокурор не подав доказів, що підозрювана не з`явилася для проведення слідчих дій. Таким чином, не існує законних передумов стверджувати, про ризик ухилення підозрюваної у цьому провадженні від слідства та суду. Навпаки, дії підозрюваної свідчать про бажання сприяти слідству, прагненні об`єктивно дослідити докази, повно та всебічно їх перевірити і дати належну правову оцінку із зазначенням кваліфікуючих ознак. Сукупність вказаних обставин переконує у щирості доводів підозрюваної про відсутність наміру переховування.

Додержуючись вимог ч. 1 ст. 178 КПК України враховано, що: підозрювана сприяє слідству, суспільну небезпеку усвідомлює. Не зафіксовано спроб підозрюваної змінити місце реєстраційного обліку, проживання, чи переховуватись від слідства. Не перебуває на обліках у нарколога та психіатра. Крім того підозрювана стверджує про неухильне виконання у майбутньому покладених на неї процесуальних обов`язків підозрюваної. Запевняє, що буде з`являтись для проведення слідчих дій з її участю. Заперечує можливість зміни місця постійного проживання та зобов`язується без потреб не виїжджати за межі міста в якому проживає. Наполягає про відсутність підстав та мотивів для продовження або вчинення нового злочину.

За правилами ст. 36, 40 КПК України, на прокурора та слідчого покладається обов`язок організувати проведення своєчасного ефективно досудового розслідування. Орган досудового розслідування мав достатньо часу і процесуальну можливість на відшукання, процесуальну фіксацію та забезпечення збереження доказів, а також допит свідків і вжити заходи для їх захисту чи зміни анкетних даних останніх, з метою запобігання впливу на очевидців та їх родичів. Ознаки протиправної поведінки припинено. Документи вилучили. Вказані обставини переконують у припиненні злочину. Відсутні умови для знищення доказів чи перешкоджання досудовому розслідуванню. Відсутні обставини, що обтяжують відповідальність.

На Національну поліцію покладається обов`язок організувати та забезпечити умови неухильного виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків. Завдяки цьому орган досудового розслідування зможе попередити ризик вчинення нового можливого злочину. Застосування менш суворого заходу забезпечення разом з постійним контролем Національної поліції здатні попередити існуючі ризики. Перебільшеним є звернення прокурора з клопотанням про застосування неспівмірного розміру застави.

Разом з цим підозрюваній не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, як порука, особисте зобов`язання, які не стануть дієвими, отже не забезпечать на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останньою її процесуальних обов`язків. З урахуванням можливих наслідків процесуального вирішення цього кримінального провадження, ступеню суспільної небезпеки та особи підозрюваної, разового характеру інкримінованої події, обґрунтовано вважаю, що на час проведення досудового розслідування достатньо застосувати заставу. Такий вид запобіжного заходу є гуманним і в достатній мірі забезпечить виконання особою процесуальних обов`язків за підозрою в економічному кримінальному правопорушенні, забезпечить реалізацію прав особи на працю і свободу, забезпечить її обов`язок утримувати соціально незахищених членів родини та одночасно контролювати її дії з боку правоохоронних органів. У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року) зазначено: що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

Відповідно до частини 1 статті 182 КПК України, застава є одним із запобіжних заходів, який полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (а саме постановою КМУ від 11.01.2012 №15) з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Дія застосованого запобіжного заходу не може перевищувати наявного строку досудового розслідування тому клопотання підлягає частковому задоволенню в межах використаного строку досудового розслідування, тобто два місяці з моменту вручення повідомлення про підозру. Також відмовлено у вимозі про визначення застави яка перевищує розміри передбачені п.2 ч.5 ст.182 КПК України. З покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст.184,193,196 КПК України, керуючись ст.ст.182, 309, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді застави,- п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому еквіваленті складає сто п`ятдесят одна тисяча чотириста гривень нуль копійок, яка нею або заставодавцем повинна бути внесена на депозитний рахунок UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_5 по клопотанню 404/2838/23; 1-кс/404/165/25, Кіровський районний суд міста Кіровограда, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу».

Не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави ОСОБА_5 зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору.

Початок дії застосованого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді застави рахувати з моменту проголошення цієї ухвали, тобто з 24 січня 2025 року.

Застосований запобіжний захід у виді застави припиняє дію 15 березня 2025 року.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками, за виключенням проведення за їх участі слідчих дій; здати на зберігання до відповідного територіального органу Державної міграційної служби України паспорт громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до частини 8 статті 182 КПК у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1