Справа № 699/1655/24
Номер провадження № 1-кс/699/363/24
УХВАЛА

щодо запобіжного заходу

10.12.2024 м. Корсунь-Шевченківський

Слідчий суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши в межах кримінального провадження № 0000453 клопотання прокурора Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

УСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді надійшло вищевказане клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні СВ відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області перебуває кримінальне провадження № 0000453 від 15.10.2024 зареєстроване за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 України.

Органом досудового розслідування встановлено, що 15.10.2024 близько 08:20 години ОСОБА_4 , рухаючись по вул. Ярослава Мудрого у м. Корсунь-Шевченківський, Черкаського району Черкаської області, неподалік будівлі за № 33, діючи в умовах воєнного стану, що запроваджений Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженого Законом України «Про введення воєнного стану в Україні» № 2102-IX від 24 лютого 2022 року, в подальшому неодноразово продовжений, а востаннє режим воєнного стану продовжено Указом Президента України №3891/24 від 23 липня 2024 року на строк 90 діб, умисно, із корисливих мотивів, з метою відкритого заволодіння чужим майном, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, проходячи повз потерпілого ОСОБА_6 , який рухався у зустрічному напрямку по узбіччю вказаної вулиці, відкрито заліз руками до внутрішньої кишені пальто потерпілого та відкрито заволодів гаманцем чорного кольору із грошовими коштами в сумі близько 400 гривень, після чого із місця події зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, спричинивши потерпілому ОСОБА_6 майнову шкоду на вказану суму.

Таким чином ОСОБА_4 підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

15.10.2024 ОСОБА_4 о 16:07 години затримано в порядку ст. 208 КПК України.

15.10.2024, о 18:56 годині, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Ухвалою від 17.10.2024 стосовно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, з можливістю внесення застави, на строк 60 днів, тобто до 13.12.2024 включно.

18.11.2024 ОСОБА_4 відкрито матеріали кримінального провадження та надано доступ до них, повідомлено про закінчення досудового розслідування.

19.11.2024 ОСОБА_4 вручено обвинувальний акт та направлено справу до Корсунь-Шевченківського районного суду. Проте у зв`язку із неможливістю утворити склад суду, кримінальне провадження стосовно ОСОБА_4 було направлене до Черкаського апеляційного суду для визначення підсудності. Однак склад суду щодо розгляду справи до тепер не утворено.

Ініціатор клопотання як на докази причетності ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого правопорушень посилається на зібрані у кримінальному провадженні докази, а саме:

- рапорт оперативного чергового відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області від 15.10.2024;

- протокол огляду місця події від 15.10.2024;

- протокол допиту потерпілого ОСОБА_6 від 15.10.2024;

- протокол впізнання особи за фотознімками від 15.10.2024 за участю потерпілого;

- протокол впізнання речей від 15.10.2024 за участю потерпілого;

- протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 15.10.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 15.10.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 15.10.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 15.10.2024.

Сторона обвинувачення вважає, що наведені в клопотанні дані об`єктивно свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого правопорушення.

Метою застосування запобіжного заходу у даному випадку зазначається забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам:

- переховуватися від суду (ймовірність можливого переховування аргументується тяжкістю вчиненого правопорушення та покарання, а також характером та обставинами вчинення злочину, що вказує на зухвале ставлення до загальноприйнятих норм у суспільстві; при цьому обвинувачений з місця події зник);

- незаконно впливати на потерпілого та/чи свідків (обґрунтовується тим, що обвинуваченому свідки відомі, частина з них перебувають з ним у дружніх стосунках, проживають з ним у одному місці; також обґрунтовується важливістю показів потерпілого та свідків, а також недопущення невиправданого ризику для їх життя та здоров`я; також обґрунтовано негативною характеристикою обвинуваченого за місцем проживання, зловживання ним спиртними напоями);

- продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення (обґрунтовується наявністю незнятих та не погашених судимостей, направлених відносно ОСОБА_4 обвинувальних актів до суду, які на даний час не розглянуті).

У клопотанні також обґрунтовано неможливість застосування до ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів.

З огляду на викладене сторона обвинувачення просить застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримала.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник стосовно задоволення клопотання не заперечували.

Слідчий суддя, заслухавши прокурора, обвинуваченого та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного.

Вимогами ч. 4 ст. 176 КПК України передбачено, що запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Як вказано вище, обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 надійшов до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області 19.11.2024.

Зважаючи на те, що на вказану дату у Корсунь-Шевченківському районному суді Черкаської області неможливо було утворити склад суду для судового розгляду обвинувального акту по кримінальному провадженню № 0000453 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України, вказане кримінальне провадження направлене до Черкаського апеляційного суду для вирішення питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції відповідно ч. 2 ст. 34 КПК України.

На теперішній час склад суду для розгляду вказаного обвинувального акта не визначено.

Очевидно, що на день надходження до суду клопотання про продовження запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 підготовче судове засідання з об`єктивних причин не буде проведено. З урахуванням указаного, розгляд цього клопотання відноситься до повноважень слідчого судді.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованості підозри.

Суд зазначає, що дана категорія може були предметом оцінки лише слідчого судді на стадії досудового розслідування. Тож суд, оцінуючи клопотання прокурора, бере до уваги лише той факт, що раніше, в передбаченому законом порядку, слідчим суддею як судом, установленим законом, було надано відповідні висновки - наявність обґрунтованої підозри та вагомість доказів саме для обрання запобіжного заходу, оскільки такі категорії, на відміну від ризиків, є незмінними протягом всього строку розгляду кримінального провадження.

За таких обставин суд вважає, що сторона обвинувачення довела наявність обґрунтованої підозри.

Щодо наявності ризиків.

Згідно із ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У клопотанні сторона обвинувачення посилається на продовження наявності ризиків переховування від суду, впливу на потерпілого та/чи свідків та продовження вчинення інших кримінальних правопорушень.

Доказів на підтвердження наявності фактів ухилення обвинуваченого від явки до правоохоронного органу та впливу на свідків слідчому судді не надано, отже суд дійшов висновку про недоведеність цих ризиків.

Разом з тим, суд дійшов висновку про наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_4 неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, починаючи з 2010 року, та неодноразово був засуджений за вчинення таких кримінальних правопорушень:

31.03.2010 Корсунь-Шевченківським районним судом Черкаської області за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком 1 рік 6 місяців, на підставі ст. 75 КПК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком на 2 роки;

03.07.2012 Добропільським міськрайонним судом Донецької області за ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 70 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 4 роки;

01.05.2017 Ватутінським міськрайонним судом Черкаської області за ч. 1 ст. 186, ч. 3 ст. 186, ч . 2 ст. 185, ч . 1 ст. 115, ч . 1 ст. 70 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком 8 років;

21.01.2020 Городищенським районним Черкаської області за ч . 2 ст. 121 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком 8 років. 17 грудня 2021 року ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області на підставі ч . 4 ст. 70 КК України шляхом частково складання зазначених вироків суду визначено остаточну міру покарання у вигляді 8 років 6 місяців позбавлення волі, звільнився 05 липня 2022 року в зв`язку з відбуттям строку покарання;

20.11.2023 Корсунь-Шевченківським районним судом Черкаської області за ч. 1 ч. 162 КК України до покарання у вигляді штрафу 850 грн.

Також 29.02.2024 відносно ОСОБА_4 направлено до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області обвинувальний акт у вчинені ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. 23.09.2024 відносно нього також направлено до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області обвинувальний акт у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 357 КК України.

Отже, слідчий суддя дійшов висновку про доведення прокурором продовження наявності ризику вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення.

Щодо застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, обґрунтовано тим, що для забезпечення виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків та запобігання, встановленим в судовому засіданні ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, є неможливим застосування до нього таких запобіжних заходів як особисте зобов`язання, порука чи домашній арешт.

Разом з тим, прокурор вважає за можливе визначати заставу як альтернативний запобіжний захід.

Ураховуючи зміст обвинувачення та наявність вищевказаного ризику, беручи до уваги спосіб життя ОСОБА_4 , відсутність у нього постійного місця проживання та місця роботи, відсутність міцних зв`язків як з адресою реєстрації так і з іншими особами, слідчий суддя дійшов висновку що продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у даному випадку є обґрунтованим.

Ці висновки не суперечать вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та цілком відповідає практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

У даному випадку неможливість застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою обумовлюється об`єктивними причинами неможливості усунення негативного впливу ризиків його неналежної поведінки.

Пунктом 1 частини 4 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Проте, ураховуючи обставини інкримінованого правопорушення, слідчий суддя вважає за можливе визначити заставу як альтернативний запобіжний захід.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до пункту 2 та абзацу другого частини 5 статті 182 КПК України, розмір застави визначається у такому розмірі щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити в особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини в кримінальному провадженні. Розмір застави повинен визначатися виходячи з особи обвинуваченого, його майнового стану і його відносин з особами, які надають забезпечення, іншими словами, враховувати той факт, чи буде втрата забезпечення чи дії проти поручителів у випадку неявки обвинуваченого в суд достатнім стримуючим фактором для обвинуваченого, щоб не здійснити втечу.

Ураховуючи обставини інкримінованого обвинуваченому правопорушення, дані про його особу, репутацію, майновий та сімейний стан, та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, суд не вбачає виключних випадків для виходу за межі визначеного законом розміру застави, а тому дійшов висновку про необхідність визначення ОСОБА_4 застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560,00 грн.

На переконання суду такий розмір застави буде співмірним з існуючим в кримінальному провадженні ризиком та в разі її внесення зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та виконання ним обов`язків.

Отже, суд дійшов висновку про задоволення клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, одночасно визначивши заставу як альтернативний запобіжний захід.

На підставі ст.ст. ст.ст. 176-178, 183, 193-194, 196, 197, 309, 369, 372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, утримуючи його в ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» за адресою: м. Черкаси, вул. Благовісна, 234.

Строк дії ухвали про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою встановлюється на 60 днів та діє з дати постановлення ухвали, тобто з 10.12.2024 до 07.02.2025.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60560,00 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний розрахунковий рахунок № UA0003652, МФО 820172, одержувач Територіальне управління Державної судової адміністрації України у Черкаській області, код 26261092, банк отримувача ДКСУ у м. Київ, з обов`язковим зазначенням у платіжному дорученні «в рахунок внесення застави ОСОБА_4 згідно з ухвалою Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 10.12.2024».

За умови внесення застави покласти на обвинуваченого такі обов`язки:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- прибувати на виклик до прокурора чи суду;

- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у кримінальному провадженні.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити до 07.02.2025 включно.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом, передбачені частинами 8-11 ст. 182 КПК України.

Зобов`язати працівників Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області повідомити родичів (у разі відсутності близьких осіб) ОСОБА_4 про продовження застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Виконання ухвали покласти на Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

Ухвала щодо продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали після її оголошення негайно вручити обвинуваченому.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим ОСОБА_4 з моменту вручення копії судового рішення.

Повний текст ухвали проголошено 10.12.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1