Справа № 134/732/24
У Х В А Л А

10 січня 2025 року с-ще Крижопіль

Крижопільський районний суд Вінницької області

в складі: головуючої судді ОСОБА_1

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Крижопіль кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

встановив:

У провадженні Крижопільського районного суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 заявив клопотання про витребування інформації, а саме: просить витребувати з Офісу Генерального прокурора дані про дату та час визначення/призначення групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000040 від 17 лютого 2024 року, що підтверджується відповідними письмовими документами (роздруківка, скріншот, інформація у формі витягу, карти тощо).

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 підтримав клопотання, вважає, що вказана інформація необхідна для повного, всебічного та об`єктивного розгляду кримінального провадження, а сторона захисту не має можливості отримати її самостійно. Так, відомості про кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 лютого 2024 року, а в матеріалах кримінального провадження наявна постанова про визначення (заміну) групи прокурорів від 19 лютого 2024 року. Разом з тим, прокурором в судовому засіданні було надано постанову про визначення (заміну) групи прокурорів від 17 лютого 2024 року, яка була відсутня в матеріалах справи на момент ознайомлення захисника.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив за безпідставністю.

Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання обвинуваченого, дійшов наступних висновків.

Як вбачається з вказаного клопотання, обвинувачений, посилаючись на зміну своєї позиції щодо повноти дослідження доказів, просить витребувати від держателя Єдиного реєстру досудових розслідувань - Офісу Генерального прокурора відомості про визначення групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000040 від 17.02.2024.

Відповідно до положень ст. 93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом. Сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

За змістом ч. 1 ст. 99 КПК України документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Зважаючи на закріплене у ч. 1 ст. 99 КПК України визначення, постанови прокурора щодо руху кримінального провадження підпадають під ознаки документа як джерела доказів.

Доказом у кримінальному провадженні під час судового розгляду може бути виключно оригінал або дублікат відповідних постанов прокурора про передачу кримінального провадження чи матеріалів за підслідністю, об`єднання матеріалів досудових розслідувань, виділення досудового розслідування в окреме провадження, закінчення досудового розслідування, зупинення досудового розслідування, відновлення досудового розслідування, продовження строку досудового розслідування та інших, які сторона обвинувачення зобов`язана надати суду на стадії судового розгляду для встановлення законності вчинення процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень на стадії досудового розслідування. Установити достовірність постанов прокурора можливо шляхом безпосереднього дослідження цих постанов.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26 березня 2019 року у справі № 807/1456/17 зазначила, що діяльність уповноважених службових осіб правоохоронних органів щодо інформаційного наповнення ЄРДР полягає в офіційному фіксуванні здійснених у кримінальному провадженні процесуальних дій та прийнятих процесуальних рішень і є похідною від них.

У постанові від 30 листопада 2021 року у справі № 644/7203/19 ККС ВС зазначив, що неналежне ведення ЄРДР не визначає належність і допустимість доказів у провадженні, зібраних органом досудового розслідування, за наявності у провадженні процесуальних документів, які підтверджують законність вчинення процесуальних дій.

У постанові від 10 квітня 2024 року у справі № 344/12022/18 ККС ВС зазначив, що неналежне ведення ЄРДР, не відображення в ньому прийнятого під час досудового розслідування процесуального рішення, зокрема постанови про призначення слідчого/групи слідчих, не може свідчити про його об`єктивну відсутність у цілому, оскільки такий реєстр становить відповідну інформаційну базу.

Отже, наявні у ЄРДР відомості є похідними від процесуальних рішень прокурора і не можуть бути використані для встановлення або спростування факту винесення або не винесення прокурором певного процесуального рішення, встановлення або спростування факту наявності або відсутності повноважень у прокурора в конкретному кримінальному провадженні.

Подібних висновків дійшов Верховний Суд у справі № 757/21858/22 (постанова від 11.07.2024).

Таким чином, слід дійти висновку, що інформація, яку просить витребувати обвинувачений, не може замінити собою матеріали кримінального провадження та, відповідно, не може бути використана як доказ у даному кримінальному провадженні на підтвердження або спростування певних обставин (зокрема щодо дати винесення постанови про визначення (заміну) групи прокурорів), оскільки такі обставини можуть бути встановлені лише безпосередньо з процесуальних рішень, а відомості, які з цього приводу відображені у ЄРДР, свідчать лише про внесення або не внесення їх відповідальною особою до електронної бази даних. При цьому наявність або відсутність у ЄРДР певних записів сама по собі не свідчить про наявність або відсутність самих процесуальних дій, проведення яких оформлюється відповідним процесуальним рішенням.

З огляду на викладене, суд вважає клопотання обвинуваченого необґрунтованим та відмовляє у його задоволенні.

Керуючись ст. ст. 369, 371, 372 КПК України, суд -

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про витребування інформації від держателя Єдиного реєстру досудових розслідувань - Офісу Генерального прокурора.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: