Номер провадження 1-кс/201/5346/2024
УХВАЛА

Іменем України

16 грудня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу голови правління Громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого СВ ВП № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 04.12.2023 про закриття кримінального провадження № 0001422 від 15.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України,

ВСТАНОВИВ:

02.12.2024 голова правління ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на постанову старшого слідчого СВ ВП № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 04.12.2023 про закриття кримінального провадження № 0001422 від 15.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України.

В обґрунтування скарги зазначив, що кримінальне провадження закрите всупереч положенням ст. 9 КПК України без проведення необхідних слідчих дій, без з`ясування усіх обставин, а тому постанова має бути скасована.

Заявник у скарзі просив розглядати її без його участі.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час розгляду скарги був повідомлений належним чином, надав матеріали кримінального провадження для розгляду скарги.

Неявка дізнавача, слідчого або прокурора не перешкоджає розгляду скарги, що відповідає положенням ч. 3 ст. 306 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали за скаргою, зіставивши доводи скарги з вимогами закону, приходить до висновку про необхідність задоволення скарги, виходячи з такого.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого СВ ВП № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області перебувало кримінальне провадження № 0001422 від 15.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України.

Постановою слідчого СВ ВП № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 04.12.2023 закрите кримінальне провадження № 0001422 від 15.07.2020р. на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Копію оскаржуваної постанови заявником отримана на його запит листом Правобережної окружної прокуратури міста Дніпро від 18.11.2024.

В оскаржуваній постанові йдеться про те, що до Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява про те, що 15.07.2020 близько о 11:00 год. невстановлена особа, перебуваючи за адресою: м. Дніпро, вул. Набережна Січеславська, неподалік від буд. 33, здійснила незаконну вирубку дерев.

Виїздом на місце слідчо-оперативної групи Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області встановлено, що за будівлею Дніпровського державного цирку, що розташована за вищевказаною адресою, навпроти кас, наявні залишки дерев у кількості 11 штук.

Слідчо-оперативною групою на місці відібрано пояснення у заявника ОСОБА_5 , а також у співвласників ТОВ «АСТА БУД ГРУП», які задіяні на будівельних роботах по зведенню торгівельно-виставкового центру на розі вулиць Ламана та Коцюбинського, навпроти місця вирубки дерев. Опитані співпрацівники - ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які пояснили, що працюють охоронцем та майстром на будівельному майданчику та їм нічого невідомо про факт вирубки дерев.

17.07.2020 в якості свідка було допитано ОСОБА_5 , який показав, що 15.07.2020 близько 11:00 год., перебуваючи в іншій частині м. Дніпро, в мережі Інтернет в соціальній мережі Фейсбук побачив повідомлення про те, що за вищевказаною адресою відбулася вирубка дерев. Після чого ОСОБА_5 усвідомлюючи свій громадянський обов`язок та бажаючи невідворотного покарання для порушників закону вирушив на місце вирубки, звідки й здійснив виклик на спеціальну лінію «102». Як показав ОСОБА_5 в мережі Інтернет він бачив будівельну техніку, а саме, екскаватор жовтого кольору з ковшем у задній частині, з номерним знаком НОМЕР_1 , який 15.07.2020 активно діяв зі спиленими деревами, після чого почав спостерігати за будівельним майданчиком особисто. 17.07.2020 ОСОБА_5 особисто помічено зазначену техніку на будівельному майданчику на розі Ламана та Коцюбинського.

21.07.2020 в якості свідка було допитано ОСОБА_8 - співпрацівника ТОВ «АСТА БУД ГРУП», який показав, що він є старшим на дільниці об`єкта будування за вищевказаною адресою. Як повідомив ОСОБА_8 , ТОВ «ІНТЕРСЕРВІСБУД» є замовником будівельних робіт.

В листопаді 2019 року між ТОВ «ІНТЕРСЕРВІСБУД» та ТОВ «АСТА БУД ГРУП» укладено договір генерального підряду, після чого представники ТОВ «АСТА БУД ГРУП» почали обшук субпідрядних організацій для здійснення будівельно-монтажних робіт на вказаному об`єкті. Зі слів ОСОБА_8 на даний час до виконання робіт було залучено близько 15 субпідрядних організацій. З приводу вирубки дерев ОСОБА_8 нічого повідомити не зміг, причетність до представників ТОВ «АСТА БУД ГРУП» заперечив.

23.07.2020 допитана в якості свідка ОСОБА_9 , яка на підставі довіреності представляє інтереси забудовника ТОВ «ІНТЕРСЕРВІСБУД». Як зазначили під час допиту остання, ТОВ «ІНТЕРСЕРВІСБУД» дійсно мав намір на благоустрій ділянок місцевості поблизу об`єкту будівництва, в тому рахунку і біля кас Державного дніпровського цирку. Це питання було погоджено як з ДМР та з керівництвом цирку, однак до моменту отримання всіх дозвільних доку ментів невстановлена особа здійснила зпил дерев.

29.07.2020 в якості свідка допитано ОСОБА_10 - директора ТОВ «АСТА БУД ГРУП» (генерального підрядника на об`єкті будівництва), який показав, що під час будівельних робіт ані робітникам генерального підрядника, ані субпідрядникам організаціям ні від кого не надходило вказівок з приводу зпилу дерев.

29.07.2020 до матеріалів кримінального провадження долучено документи, які надані ТОВ «ІНТЕРСЕРВІСБУД» та ТОВ «АСТА БУД ГРУП» на запити в порядку ст. 93 КПК України.

30.07.2020 допитано в якості свідка ОСОБА_11 - співпідрядника ТОВ «НВФ «Крнстанта-Строй». З`ясовано, що зазначене ТОВ є субпідрядною організацією, яка здійснює свою діяльність на підставі договору субпідряду з ТОВ «АСТА БУД ГРУП» на об`єкті будівництва. ОСОБА_11 - водій екскаваторщик, за яким закріплено будівельну техніку - екскаватор JBC3X, д.н. 12811АР. Одна з приводу можливого зпилу дерев ОСОБА_11 зазначив, що ніякою особистої участі не брав а ні в процесі зпилу ,ані в процесі переміщення стовбурів зпиляних дерев.

Згідно отриманих відповідей на запити в порядку ст. 93 КПК України зазначені зпилені дерева не перебувають на балансі КП «Міськзеленбуд» ДОР та Червоної книги України не .відносяться. До того ж, встановлено, що 10.07.2020 представником КП «Міськзеленбуд» прийняли участь у комісійному обстеженні зелених насаджень за вищевказаною адресою, про що складено акт обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню.

Згідно Рішення виконавчого комітету ДМР № 540 від 19.05.2020, ТОВ «ІНТЕРСЕРВІСБУД» надано дозвіл на благоустрій території за зазначеною адресою.

Згідно листу від генерального директора ДП «Дніпровський державний цирк» ОСОБА_12 № 01/38 від 10.04.2020 директор ТОВ «ІНТЕРСЕРВІСБУД» ОСОБА_13 адміністрація цирку дає дозвіл на благоустрій території.

Орган досудового розслідування дійшов до висновку, що в діях уповноважених осіб ТОВ «ІНТЕРСЕРВІСБУД», який є забудовником на ділянці місцевості поблизу місця вирубки дерев, генерального підрядника ТОВ «АСТА БУД ГРУП», субпідрядних організація задіяних на будівництві не вбачалося наміру не законний зпил дерев, оскільки були отримані більша частина дозвільної документації на благоустрій території. Встановити факт причетності уповноважених, службових осіб, які мають відношення до зазначених ТОВ до зпилу під час досудового розслідування не вдалося.

Також, органом досудового розслідування встановлено ,що вказані дерева не перебували на балансі в жодного КП або іншої установи, таким чином встановити кому завдано матеріальної шкоди не виявляється можливим.

Так, згідно листа № 649 від 30.07.2020 дерева біля Дніпровського державного цирку не перебувають на балансі КП «Міськзеленбуд» ДМР.

Так, згідно листа № 7/11-2297 від 04.09.2020 міського голови ОСОБА_14 зелені насадження в районі буд. 33 по вул. Січеславській Набережній на балансі підпорядкованих ДМР комунальних підприємств не перебувають. Інформація щодо балансової належності зелених насаджень, наявність паспортів на дерева відсутня. Згідно цього ж листа, 10.07 2020 року зазначений об`єкт оглянуто комісією з обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню. Встановлено, що 13 одиниць підлягають видаленню. Згідно акту обстеження було складено та нараховано відновну вартість у розмірі 184 556 грн. 86 коп.

Згідно з проектно-кошторисною документацією, наданою ТОВ «ІНТЕР-СЕРВІСБУД» передбачено озеленення вказаної ділянки на суму 364199 грн. 70 коп., а саме садіння кущів (31 год.), дерев (клен канадський - 31 год. та сівба газону (415 кв.м.).

Також, 11.12.2020 допитаний в якості свідка директор Дніпровського державного цирку ОСОБА_12 зазначив, що вказані дерева не перебували на балансі Цирку, та вирубкою дерев матеріального збитку Дніпровському державному цирку не спричинено.

З місця події не вилучено інструментів ,яким здійснювався зпил, особи причетні до зпилу не встановлені

До того ж, згідно коментарів до ст. 246 КК України предмет злочину - дерева і чагарники, які ростуть у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду. За ст. 246 слід кваліфікувати посягання на сироростучі (живі) дерева і чагарники, які знаходяться на пні (не відділені від коріння), у т. ч. порубку сіянців, саджанців, підліска. Предметом злочину не визнаються деревостани, які хоч і утворюють певну біологічну сукупність, але ростуть поза межами лісового фонду. До останнього не належать: а) усі види зелених насаджень у межах населених пунктів, які не віднесені до категорії лісів; б) окремі дерева і групи дерев, чагарники на сільськогосподарських угіддях, присадибних, дачних і садових ділянках.

Порубка лісу в містах, селищах, інших населених пунктах (у парках, скверах, сажах, на вулиці, на території підприємств, організацій, у пришляхових смугах, а також на сільськогосподарських угіддях, садибах, дачних ділянках тощо) не є предметом цього злочину.

Також встановлено, що матеріального збитку нікому не спричинено оскільки не встановлено приналежність вказаних дерев.

На підставі викладеного встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.

Суддя слідчий зазначає, що завданнями кримінального провадження, відповідно до ст. 2 КПК України, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу та щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

На підставі ч. 2 ст. 9 КПК України керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно та неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно з ч. 1 ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених випадках, - на потерпілого.

Статтею 93 КПК України встановлено, що сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 94 КПК України слідчий за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

У свою чергу, слідчий, прокурор під час досудового розслідування, зобов`язаний детально та всебічно перевірити доводи особи, що подала таку заяву.

Зокрема, якщо слідчим закрито провадження за відсутністю в діях особи складу злочину чи самої події, то він має звернути увагу на те, що б така постанова у обов`язковому порядку містила детальний виклад обставин, за яких заявник вважав, що особою (особами) вчинено злочин, а у разі, якщо особі (особам) ставилося в вину декілька протиправних діянь, які підпадають під ознаки різних статей кримінального закону, то чи містить вона висновки щодо відсутності вини особи (осіб) у вчиненні кожного з них.

Практика Європейського суду з прав людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

А в рішенні ЄСПЛ у справі «Бучинська проти України» Суд констатував факт того, що не може дійти висновку, що органи влади зробили усе від них залежне для забезпечення оперативного та всебічного вжиття заходів для збору доказів, встановлення місцезнаходження та притягнення до відповідальності винних (див. рішення у справі «Бучинська проти України» заява № 35493/10 від 30.04.2015, п. 49), бо за потреби зростаючих високих стандартів у сфері захисту прав людини та основоположних свобод, неминуче вимагається більша рішучість при оцінці порушень основоположних цінностей демократичного суспільства (див. рішення у справі «Сельмуні проти Франції, заява № 235803/94, параграф 95, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, параграфи 148, 149), оскільки тягар доведення можна покласти на органи влади, адже саме вони мають надати задовільні та переконливі пояснення (див. рішення у справі «Салман проти Туреччини, заява № 21986/93, п. 100, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, параграф 150).

Відповідно до вимог п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України, постанова слідчого повинна бути вмотивованою та містити відомості про зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови, мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення КПК України, однак дані вимоги кримінально процесуального закону слідчим не були виконані, оскільки постанова про закриття кримінального провадження не містить мотивів прийняття такого рішення та їх обґрунтування.

Постанова про закриття кримінального провадження повинна містити достатні відомості, які б свідчили про те, що усім обставинам справи у порядку ст. 94 КПК України було надано необхідну правову оцінку в сукупності, що свідчить про те, що встановлена, на даний час, органом досудового розслідування сукупність доказів, якою обґрунтовуються зроблені ним висновки, не може вважатися такою, що не залишає місце сумнівам, а наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18.01.1978р. у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011р. (ч. 2 ст. 8, ч. 5 ст. 9 КПК України).

В цілому слідчий суддя погоджується із висновком слідчого про те, що порубка лісу у містах і селищах , інших населених пунктах не є предметом цього злочину.

Проте, суддя слідчий вважає, що органом досудового розслідування не було дотримано вимог ст. ст. 9, 91, 110 КПК України, оскільки висновки щодо обставин, які обумовлюють закриття провадження у справі були зроблені передчасно, без належної перевірки обставин, зокрема без з`ясування і зазначення у постанові обставин про те, на виконання якого акта, договору чи рішення здійснено зпил дерев, не надавши відповідної оцінки цим доказам у всій їх сукупності.

Слідчий суддя вважає за доцільне, з урахуванням принципу диспозитивності (ст. 26 КПК України), не перебираючи на себе дискреційні повноваження слідчого, які передбачають самостійність слідчого у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень забороняється (ч. 5 ст. 40 КПК України), звернути увагу на де-які обставини, що вказують на неповноту слідства, але які не є вичерпними і їх усунення не позначатиме зворотнє.

Приймаючи до уваги вищевикладене, приходжу до висновку, що слідчим під час досудового розслідування у кримінальному провадженні не були дотримані вимоги чинного кримінально-процесуального закону щодо всебічності та повноти, що в свою чергу робить необґрунтованою відповідну постанову, яка на підставі цього підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії. У відповідності до ч. 2 цієї статті скарга повертається, якщо: 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Слідчий суддя вважає за необхідне поновити заявникові строк на подання скарги, зважаючи на те, що заява падання із дня отримання повідомлення про закриття кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 91, 93, 94, 110, 303 - 307 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу голови правління Громадська організація «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого СВ ВП № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 04.12.2023 про закриття кримінального провадження № 0001422 від 15.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України - задовольнити.

Постанову старшого слідчого СВ ВП № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 04.12.2023 про закриття кримінального провадження № 0001422 від 15.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України - скасувати.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений 20 грудня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1