ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3390/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" грудня 2024 р.. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Коритня, Монастирищенського р-ну., Черкаської обл., громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

04.12.2024 слідча СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , звернулась до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва із клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Відповідно до протоколу автоматичного розподілу справ між суддями від 04.12.2024 для розгляду справи визначено суд у складі слідчого судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що в провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0004725 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.12.2024 по підозрі ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, скоєного за таких обставин.

01.12.2024 о 15 год. 07 хв., ОСОБА_5 , перебуваючи на вулиці Бориспільській, 9 підійшов до магазину «Вода», де здійснює свою господарську діяльність ФОП « ОСОБА_8 », після чого у нього виник злочинний умисел направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у інше приміщення, в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою обернення чужого майна на свою користь, переконавшись та вважаючи, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає з боку сторонніх осіб, підійшовши до вікна магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що за адресою АДРЕСА_2 , шляхом віджиму, відкрив вікно вказаного вище магазину та проник всередину приміщення, звідки таємно викрав наступні речі: ноутбук HP 250 G8(3V5F7EA) Dark Ash Silver/Intel Pentium Silver N5030/RAM 8 ГБ SSD 256 ГБ, вартістю 12 999 грн., мишу комп`ютерну Acer OMR030 Wireless Black (ZL.MCEEE.007), вартістю 299 грн., павербанк HOCO J91A 20000 mAh, вартістю 1680 грн., електро-гідравлічний закльопувач «Funisi», вартістю 421 долар США (відповідно до курсу НБУ станом на момент купівлі 17 339 грн.), апарат для точкової зварки «Olym», вартістю 200 доларів США (відповідно до курсу НБУ станом на момент купівлі 8 237 грн.) які належать ФОП « ОСОБА_8 ».

Після чого, ОСОБА_5 з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зник та розпорядився ним на власний розсуд, чим завдав потерпілому ФОП « ОСОБА_8 » матеріального збитку на суму 40 554 грн.

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_9 обґрунтовано підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у інше приміщення, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та існує ризик його переховування від органу досудового розслідування та/або суду, а менш суворі запобіжні заходи недостатні для запобігання вказаним ризикам та забезпечення його належної процесуальної поведінки.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині.

Захисник та підозрюваний не заперечували проти задоволення клопотання, про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту. При цьому захисник просив врахувати стан здоров`я підозрюваного та застосувати відносно ОСОБА_9 запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши клопотання, додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Статтею 176 КПК України визначені види запобіжних заходів.

Згідно з положеннями ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачені обставини, які враховуються при обрані запобіжного заходу.

З матеріалів клопотання вбачається, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0004725 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

02.12.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

03.12.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення чи іншу подію від 02.12.2024; протоколом огляду місця події від 02.12.2024; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 ; протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України; протоколом огляду відеозапису та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Тобто, не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення, у якому її підозрюють.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Підозра ОСОБА_5 ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із кримінальним правопорушенням.

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).

У разі визнання ОСОБА_5 винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Із матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_5 неодноразово судимий, востаннє вироком Дарницького районного суду м. Києва від 15.04.2020 у справі №753/17183/19, яким його було визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України та на підставі стст. 70, 71 КК України остаточно до відбуття призначено покарання у виді 3 років 2 місяців 1 дня позбавлення волі.

Судом установлено, що підозрюваний проживає за місцем реєстрації, не одружений, у нього відсутнє законне джерело доходу.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя визнає обґрунтованими доводи клопотання про існування ризику переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

Слідчий суддя вважає, що до підозрюваного в даному випадку не підлягають застосуванню запобіжні заходи у виді особистого зобов`язання, застави у зв`язку з тим, що вони не будуть дієвими і не можуть перешкоджати настанню вищевказаного ризику.

Не можливе застосування до підозрюваного і запобіжного заходу у виді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.

Отже, зважаючи на обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 тяжкого злочину; суворість можливого покарання; наявність судимостей; існування ризику, передбаченого п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України, та процесуальна позиція сторони захисту є достатніми підставами для застосування другого за суворістю запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та відповідає характеристиці його особи.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на два місяці.

Заборонити ОСОБА_5 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 - цілодобово, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, та необхідності прямувати до зони укриття від надзвичайних ситуацій техногенного, природного та воєнного характеру.

Зобов`язати ОСОБА_5 протягом двох місяців прибувати до слідчого, прокурора та суду залежно від стадії кримінального провадження за першою вимогою; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Звільнити ОСОБА_5 , з під варти в залі суду.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дія ухвали закінчується 04.02.2025.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1