ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/497/24 Справа № 694/2835/24 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

30 грудня 2024 року м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду ОСОБА_2 , перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 12 листопада 2024 року,

в с т а н о в и в :

Ухвалою слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 12 листопада 2024 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 30.09.2024 про закриття кримінального провадження № 0001229 від 16.09.2024.

Не погоджуючись з такою ухвалою слідчого судді, 07 грудня 2024 року ОСОБА_3 через засоби поштового зв`язку, подала апеляційну скаргу, якою просить скасувати ухвалу слідчого судді та задовольнити скаргу на постанову старшого слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 30.09.2024 про закриття кримінального провадження № 0001229 від 16.09.2024.

Перевіривши апеляційну скаргу на відповідність вимогам ст. 395 КПК України, вважаю, що вона підлягає поверненню з наступних підстав.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 395 КПК передбачено, що апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно із ч. 3 вказаної статті, якщо ухвалу місцевого суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Зазначений порядок стосується лише тих осіб, без виклику яких було постановлено ухвалу суду, яку вони оскаржують.

З приводу того, з якого часу (моменту) має обчислюватись строк на оскарження ухвали слідчого судді, то слід зазначити таке.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 376 КПК судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. При цьому головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження.

Якщо складання судового рішення у формі ухвали вимагає значного часу, суд має право обмежитися складанням і оголошенням її резолютивної частини, яку підписують усі судді. Повний текст ухвали повинен бути складений не пізніше п`яти діб з дня оголошення резолютивної частини і оголошений учасникам судового провадження.

За змістом ст. 376 КПК дата оголошення судового рішення, в тому числі й ухвали слідчого судді, безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати, яка зазначається у вступній частині ухвали. З цього часу розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження.

Дана позиція узгоджується з правовим висновком викладеним у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18 (провадження № 51-6470 кмо 18), відповідно до якого у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Такого висновку Верховний Суд дійшов з огляду на те, що постановлення ухвали слідчим суддею не пов`язане з вирішенням справи по суті, а рівень складності скарг, які передаються на розгляд слідчим суддям, зазвичай не є таким, що потребує значного часу для складання ухвали щодо їх вирішення, оголошення слідчим суддею в порядку ч. 2 ст. 376 КПК лише резолютивної частини ухвали має місце переважно у виняткових випадках та жодним чином не впливає на визначений процесуальним законом порядок обчислення строку апеляційного оскарження.

Разом з тим, у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК.

Такі висновки суду з огляду на вищенаведені положення КПК та Закону України «Про судоустрій і статус суддів», а також з урахуванням категорії таких проваджень, щодо яких встановлено більш стислі строки для їх розгляду та оскарження, у цілому сприяють дотриманню розумних строків їх розгляду та не перешкоджають реалізації права особи на справедливий судовий розгляд з урахуванням положень КПК, у тому числі і щодо звернень з клопотанням про поновлення строків на апеляційне оскарження.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 31.10.2024 було відкрито провадження за скаргою ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 30.09.2024 про закриття кримінального провадження № 0001229 від 16.09.2024 та призначено до розгляду на 12 год. 10 хв. 12.11.2024.

05.11.2024 на електронну адресу суду першої інстанції надійшло клопотання ОСОБА_3 про можливість брати участь в засідання декількома засобами: через VIBER за номером телефону НОМЕР_1 , через інтернет-сервіс ZOOM, або зручним способом, який запропонує суд. При неможливості проведення онлайн-конференції просила розглянути справу без її участі.

11.11.2024 ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області клопотання ОСОБА_3 задоволено, судове засідання призначене на 12.11.2024 дистанційно у режимі відеоконференції, із використанням системи відеоконференцзв`язку Easycon за участі скаржниці ОСОБА_3

12.11.2024 на електронну адресу Звенигородського районного суду Черкаської області надійшло клопотання ОСОБА_3 , яким повідомила, що ухвалу суду від 11.11.2024 отримала та погоджується прийняти участь у вказаному засіданні у вигляді онлайн-конференції.

12.11.2024 працівниками Звенигородського районного суду Черкаської області складено Акт відсутності скаржника в системі відеоконференцзв`язку Easycon.

Відповідно до журналу судового засідання від 12.11.2024 було оголошено резолютивну частину ухвали Звенигородського районного суду Черкаської області. Повний текст ухвали виготовлений 15.11.2024.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Враховуючи те, що ОСОБА_3 подано апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді з пропуском передбаченого Законом строку апеляційного оскарження та скаржник не просить поновити даний строк, апеляційний суд приходить до висновку, про повернення апеляційної скарги скаржнику.

Крім того, апеляційний суд звертає увагу, що відповідно до ч. 7 ст. 399 КПК України повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду апеляційної інстанції в порядку, передбаченому цим Кодексом, у межах строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ст. 399 КПК України, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 12 листопада 2024 року повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати ОСОБА_3 .

Роз`яснити, що повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду апеляційної інстанції.

Ухвала апеляційного суду може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суддя ОСОБА_5