Справа № 304/3249/24 Провадження № 1-кс/304/171/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 січня 2025 рокум. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , керівника відділу детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_3 , розглянувши його клопотання, погоджене прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за №0000011 від 19 лютого 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України, про обшук,

У С Т А Н О В И В:

детектив звернувся до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на проведення обшуку за місцем розташування приміщень, які використовуються ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 для здійснення незаконної діяльності за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та вилучення документів (у тому числі в електронному вигляді), які стосуються торгівлі валютними цінностями та здійснення інших фінансових операцій (в тому числі, але не виключно грошових переказів та позик) поза обліком, легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом, переміщення готівкових коштів за період 2016-2024 років; платіжних доручень, банківських документів щодо проведених розрахунків, касових ордерів та інших документів щодо отримання та руху готівкових коштів; чорнових записів, які містять інформацію про фактичні обсяги операцій з торгівлі валютними цінностями та інших фінансових операцій (в тому числі, але не виключно грошових переказів та позик); реєстраторів розрахункових операцій, за допомогою яких виготовлялися вищевказані документи; необлікованих валютних цінностей; електронних інформаційних систем та інших документів у паперовому і електронному вигляді, які містять відомості про ведення «тіньового», подвійного бухгалтерського та податкового обліків; документів, печаток, штампів інших юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, які не здійснюють діяльність за адресою проведення обшуку; документів з вільними зразками почерку і підпису, печаток, штампів, кліше, зіпсованих документів, чистих аркушів або бланків документів з відбитками печаток підприємств, установ та організацій; мобільних телефонів та комп`ютерної техніки (електронних носіїв інформації, електронних інформаційних систем та їх частин) з відомостями про вчинений злочин; засобів та обладнання фіксації, в тому числі відеореєстраторів, а також інших речей та документів, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди, або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування вказаного кримінального провадження.

Клопотання мотивує тим, що детективами Територіального управління БЕБ у Закарпатській області проводиться досудове розслідування даного кримінального провадження, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено за фактом легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом, громадянами України ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що вказаними особами протягом 2016 - 2018 років здійснено численні підозрілі фінансові операції, які явно не відповідають розмірам одержаних та задекларованих ними доходів, а зазначені операції містять ознаки легалізації (відмивання) доходів. Так, підозрілі операції виконувалися за типовою схемою використання банківських рахунків для зміни форми (перетворення) майна, здобутого злочинним шляхом, яка спрямована на приховування та маскування такого. Зміна форми майна полягає у зміні форми активів у вигляді грошей, а саме: 1) готівкові кошти у іноземній валюті > безготівкові кошти в іноземній валюті > безготівкові кошти у національній валюті > готівкові кошти у національній валюті; 2) отримання від пов`язаних осіб поворотних фінансових допомог > готівкові кошти у національній валюті.

За висновками аналітичного продукту ймовірний розмір легалізованих доходів, одержаних злочинним шляхом, за період з 2016 по 2018 роки становить: ОСОБА_8 - 15 504 958,19 грн; ОСОБА_6 - 24 802 657,81 грн; ОСОБА_7 - 15 842 874,04 грн. При цьому, розмір офіційно задекларованих доходів складає: у ОСОБА_7 за період з 2003 по 2018 роки включно - 3 529 567,68 грн; у ОСОБА_6 за період з 2002 по 2018 роки включно - 3 697 872,70 грн; у ОСОБА_5 за період з 2001 по 2018 роки включно - 2 421 201,47 грн. Таким чином, враховуючи розміри офіційно задекларованих доходів, зазначена група осіб не мала фізичної можливості здійснювати фінансові операції на відповідні суми за рахунок задекларованих коштів.

Крім того досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_9 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 є пов`язаними особами, мають тривалі взаємовідносини та раніше спільно працювали у АТ « Правекс Банк », а наразі здійснюють підприємницьку діяльність як фізичні особи-підприємці та спільно є бенефіціарами ряду юридичних осіб, зареєстрованих на території Закарпатської області, а саме ТОВ « Інтерчейндж Україна » ( ), ТОВ « Інтеркеш Онлайн » ( ), ТОВ « Інтеркеш Україна » ( ), ТОВ « Орандж Фінанс » ( ), ТОВ « Провідент Фінанс » ( ), які у свою чергу здійснюють свою діяльність у сфері надання мікропозик, страхування, кредитування фізичних та юридичних осіб, обміну валют. При цьому за інформацією з електронного реєстру ліцензій на здійснення валютних операцій та осіб, яким видано ліцензії на здійснення валютних операцій, Національного банку України , у вказаних юридичних осіб відсутні ліцензії на здійснення валютних операцій.

Також детектив вказує, що основним КВЕДом ТОВ « Орандж Фінанс » є 68.20. Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна. При цьому зазначений КВЕД використовується товариством для надання приміщень в суборенду стороннім юридичним особам, які мають ліцензії на торгівлю валютними цінностями, з метою надання виду законності діяльності з обміну валют. Фактично ж під брендами « Orange Finance » та « Kurs uz ua » на території Закарпатської області діє мережа з понад 40 пунктів обміну валюти, які спільно створені та контролюються ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Орган досудового розслідування встановив, що з метою забезпечення безперешкодної діяльності розгалуженої мережі обмінних пунктів ОСОБА_9 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 залучили до протиправної діяльності широке коло осіб для виконання як керівних функцій, так і обов`язків рядових співробітників. Безпосередньо власники пунктів обміну валюти контактують з постійними «оптовими» клієнтами з питань обміну валют, повідомляють курс валют, після чого надають вказівки підлеглим співробітникам про прийом відповідного клієнта з домовленою сумую коштів на обмін. При цьому торгівля валютними цінностями у вказаній мережі пунктів обміну валюти ведеться з допущенням істотних порушень вимог Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» в частині нереєстрації операцій через РРО та Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму, фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» в частині проведення порогових фінансових операцій (на суму понад 400 тисяч гривень), а при здійсненні таких операцій не проводиться обов`язкова верифікація клієнтів, відповідно пункти обміну валют (як суб`єкти первинного фінансового моніторингу) не направляють відомості про такі операції до Державної служби фінансового моніторингу України , а клієнти не отримують квитанції за результатом проведеної операції. У випадку, якщо клієнту необхідно отримати відповідну квитанцію, порогові операції (понад 400 тисяч гривень) фіктивно розділяються на дрібніші та відображаються як такі, що проведені з іншими особами.

Крім того детектив вказує, що ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 здійснюються операції з обміну віртуальних активів (криптовалют) та грошових переказів без жодного відображення в обліку, а відтак вважає, що у їх діях вбачаються ознаки вчинення кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 209 КК України.

Так, орган досудового розслідування встановив, що вказана група осіб у своїй протиправній діяльності використовує приміщення, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , як місце надання послуг з обміну валют, де відповідно можуть зберігатися відомості щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, а також знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а тому з метою виявлення та фіксації вказаних відомостей у органу досудового розслідування виникла необхідність у проведенні слідчої (розшукової) дії у виді обшуку за вказаною адресою.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна право власності на нерухоме майно за вказаною вище адресою належить ОСОБА_10 .

Таким чином на даний час у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що за місцем знаходження вказаного об`єкту нерухомого майна можуть знаходитись зазначені у клопотанні документи, засоби комп`ютерної техніки з відомостями про вчинений злочин, а також інші речі, які були знаряддям вчиненого кримінального правопорушення, а відтак детектив вважає, що не проведення обшуку на даній стадії кримінального провадження зашкодить досудовому розслідуванню і негативно вплине на доказування складу злочину у діях кожної конкретної особи, яка може бути причетна до вчинення вказаного злочину, тому просить клопотання задовольнити.

У судовому засіданні ініціатор клопотання таке підтримав та просив задовольнити з наведених у ньому підстав.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення детектива, вивчивши матеріали клопотання, прийшов до такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 40 КПК України слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 40 КПК України слідчий, серед іншого, уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.

Частиною 9 статті 216 КПК України зокрема передбачено, що у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, передбачених статтями 209 і 209-1 Кримінального кодексу України, досудове розслідування здійснюється слідчим того органу, який розпочав досудове розслідування.

Статтею 30 Конституції України кожному гарантується недоторканність житла. Не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду.

В той же час згідно з ч. 1 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Як видно з матеріалів клопотання, органом досудового розслідування - відділом детективів із розслідування кримінальних проваджень у податковій сфері та сфері обігу підакцизних товарів Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області 19 лютого 2024 року розпочато досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000011 з правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 209 КК України за фактом легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом, громадянами України ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .

Так, 19 лютого 2024 року до органу досудового розслідування надійшов рапорт детектива підрозділу детективів ТУ БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_13 № 41-КПК, згідно з яким підрозділом детективів здійснено опрацювання узагальненого матеріалу Державної служби фінансового моніторингу України відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , та інших осіб, за результатами чого виявлено, що з власних рахунків ОСОБА_5 , відкритих в українських банках, у період з 27 квітня 2016 року по 07 листопада 2019 року було здійснено ряд фінансових операцій зі зняття готівки на загальну суму 23,07 млн грн, при цьому загальний дохід, задекларований ОСОБА_5 склав усього 10,9 млн грн.

Крім цього в ході виконання доручення та проведення оперативно-пошукових заходів встановлено ряд пов`язаних осіб, які можуть бути причетними до легалізації (відмивання) коштів одержаних злочинним шляхом, серед яких ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ; ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , РНОКПП НОМЕР_7 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ; ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , РНОКПП НОМЕР_8 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_14 , РНОКПП НОМЕР_9 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 . Також встановлено, що ОСОБА_5 здійснював численні підозрілі фінансові операції, які явно не відповідають рівню отриманих ним доходів, на території України та Словаччини. Так, з його власних рахунків, відкритих в українських банках, у період з 26 квітня 2016 року по 30 серпня 2017 року було здійснено ряд фінансових операцій зі зняття готівки на загальну суму 23,07 млн грн; у період з 24 жовтня по 12 грудня 2022 року ОСОБА_5 вносив готівку у сумі 12,94 тисяч євро на свій словацький рахунок, а також ОСОБА_14 вносила готівкові депозити на іноземний рахунок ОСОБА_5 у сумі 44,99 тисяч євро. Крім цього встановлено, що ОСОБА_5 має тривалі близькі стосунки з ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , оскільки разом працювали у АТ « Правекс Банк », де могли отримати необхідні знання та навички для здійснення легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

При цьому на виконання доручення детектива ТУ БЕБ у Закарпатській області № 268/03.2-16 від 19 квітня 2024 року орган досудового розслідування встановив, що наразі ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_6 здійснюють спільну підприємницьку діяльність та є засновниками ряду юридичних осіб, зареєстрованих на території Закарпатської області, а саме ТОВ « Провідент Фінанс » ( (послуги з кредитування бізнесу), ТОВ « Орандж Фінанс » ( (послуги обміну валют), ТОВ « Інтеркеш Україна » ( (послуги з мікрокредитування он-лайн), ТОВ « Інтеркеш Онлайн » ( (послуги з мікрокредитування он-лайн) та ТОВ « Інтерчейндж Україна » ( ), де здійснювалися підозрілі фінансові операції, в яких наявні ознаки легалізації (відмивання) доходів, що полягали у внесенні готівкових коштів у іноземній валюті на банківські рахунки, відкриті на території України в банківських установах АТ « Правекс Банк », АТ « Сенс Банк », АБ « Південний », конвертації безготівкової іноземної валюти у гривню та отримання готівкових коштів у гривні. Так, послуги з обміну валют вказаними особами надаються у п`ятдесяти трьох відділеннях (обмінних пунктах) на території Закарпатської області під брендами « Orange Finance » та « Kurs uz ua », в тому числі за адресами: АДРЕСА_6 , та АДРЕСА_7 , де розташовані центральні відділення. При цьому список відділень, їх адреси, а також актуальний курс обміну валют розміщується на веб-сайтах https:kurs.uz.ua та https:orangefinance.com.ua .

Вказані обставини підтверджуються протоколом огляду відомостей про рух коштів по банківським рахункам, відкритим в АТ « Правекс Банк » від 22 квітня 2024 року, протоколами огляду веб-сайтів https:kurs.uz.ua та https:orangefinance.com.ua від 25 листопада 2024 року, протоколами про результати проведення негласної (слідчої) дії - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 10 липня 2024 року, а також відомостями он-лайн системи « You Control » щодо засновників (учасників) відповідних юридичних осіб.

Так, як видно з протоколів огляду від 25 листопада 2024 року серед населених пунктів, де надаються послуги обміну валют є Ужгород, Чоп, Перечин, Мукачево, Берегове, Свалява, Хуст, Виноградів, Іршава, Тячів, Великий Бичків, Рахів, Буштино, Ясіня; окремим пунктом вказані каси на АЗС « ОККО ». Оглядом встановлено перелік відділень, серед яких зокрема відділення у АДРЕСА_1 .

Також проведеним аналітичним дослідженням оцінювання ризиків та/або правопорушень у фінансово-господарській діяльності ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 № 23.6/02/56-24-АП від 30 серпня 2024 року, орган досудового розслідування встановив, що фінансові операції здійснені ОСОБА_5 через поточні рахунки відкриті в АТ « ПРАВЕКС БАНК », АТ « СЕНС БАНК » та Акціонерний банк « Південний » містять ознаки легалізації (відмивання) доходів визначені статтею 4 Закону України від 14.10.2014 № 1702-VII «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення». Ймовірний розмір легалізованих ним доходів, одержаних злочинним шляхом за період 2016-2018 років, становить 15 504 958,19 грн. Пов`язаність групи фізичних осіб ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 встановлена шляхом спільного володіння корпоративних прав суб`єктів господарської діяльності та спільною роботою в АТ « ПРАВЕКС БАНК » в період 2006-2009 років. Визначено, що пов`язаними особами ( ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ) здійснені фінансові операції через поточні рахунки відкриті в АТ « ПРАВЕКС БАНК » та АТ « СЕНС БАНК », що містять ознаки легалізації (відмивання) доходів, при цьому ймовірний розмір легалізованих ОСОБА_6 доходів, одержаних злочинним шляхом за період 2016-2018 років становить 24 802 657,81 грн, та ОСОБА_7 за той же період - 15 842 874,04 грн.

Як видно з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №408416823 від 17 грудня 2024 року, нежитлова будівля магазину та офісні приміщення з надбудовою мансарди, вбудовані нежитлові приміщення перукарні (що становить 43/100 частини всієї будівлі) у АДРЕСА_1 , належать на праві власності ОСОБА_10 (РНОКПП НОМЕР_10 ).

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на повагу до свого житла.

Разом з цим, слідчий суддя вважає проведення обшуку за вказаною у клопотанні адресою законною метою розслідування кримінального правопорушення, оскільки у інший спосіб здобути докази неможливо, тобто втручання у здійснення права власника на недоторканість майна здійснюється «згідно із законом».

Вказане узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, викладеною у п. 104 Рішення від 07 листопада 2013 року у справі «Бєлоусов проти України», зокрема Суд нагадує, що будь-яке втручання згідно з п. 1 ст. 8 Конвенції повинно бути виправданим у розумінні п. 2 вказаної статті як таке, що здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві задля досягнення однієї або більше законних цілей, що в ньому наводяться. Головною метою статті 8 Конвенції є захист особи від свавільного втручання державних органів.

Також у п. 45 Рішення Європейського суду з прав людини від 28 квітня 2005 року у справі «Бук проти Німеччини», де Суд висловив свою думку щодо проведення обшуків та неодноразово постановляв, що договірні держави можуть за необхідності вдаватися до таких дій з метою отримати докази на підтвердження факту вчинення певних правопорушень … Критерії, які Суд враховує при з`ясуванні такого питання - це тяжкість правопорушення, у зв`язку з яким проводиться обшук та виїмка, обставини, за яких ухвалено відповідну постанову, зокрема наявність інших доказів на той момент, статус приміщення, яке підлягає обшуку.

Аналогічні твердження також викладені й у Рішенні від 07 листопада 2013 року у справі «Геращенко проти України», у п. 131 якого Суд погоджується з тим, що необхідність виявлення доказів злочину може обумовити обшук приміщення третьої особи.

Отже з урахуванням вищевикладеного та приймаючи до уваги відомості, отримані в ході проведення досудового розслідування, слідчий суддя прийшов до висновку, що є всі підстави надати дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , задля відшукання зазначених у клопотанні конкретно визначених речей/ предметів/ документів/майна.

У той же час вимоги клопотання про надання дозволу на проведення обшуку задля відшукання та вилучення інших речей та документів, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди, або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування вказаного кримінального провадження, не можуть бути задоволені слідчим суддею з огляду на таке.

Пунктом 6 ч. 2 ст. 235 КПК України передбачено, що ухвала слідчого судді про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи повинна відповідати загальним вимогам до судових рішень, передбачених цим Кодексом, а також містити відомості про речі, документи або осіб, для виявлення яких проводиться обшук.

Частина 5 статті 236 КПК зокрема визначає, що обшук на підставі ухвали слідчого судді повинен проводитися в обсязі, необхідному для досягнення мети обшуку.

При обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном (ч. 7 ст. 236 КПК).

Частиною 2 статті 16 КПК визначено, що на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом, допускається тимчасове вилучення майна без судового рішення.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду (ч. 2 ст. 168 КПК).

Тобто під час обшуку рішення про необхідність вилучення відшуканих речей, предметів, документів або копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, електронних комунікаційних системах, інформаційно-комунікаційних системах, комп`ютерних системах, їх невід`ємних частинах, у тому числі із залученням спеціаліста, приймає безпосередньо особа, яка його проводить, що належить до її дискреційних повноважень.

Тому слідчий суддя не вбачає обставин, які б доводили пропорційність втручання у право власності в частині необхідності вилучення речей та документів, які можливо будуть відшукані під час обшуку, оскільки твердження детектива у клопотанні щодо необхідності їх вилучення є припущеннями, що не можуть бути покладеними в обґрунтування клопотання та не ґрунтуються на наведених вище нормах КПК.

Керуючись ст. 30 Конституції України, ст. 40, 233, 234, 235 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

клопотання керівника відділу детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_3 про обшук - задовольнити частково.

Надати дозвіл на проведення обшуку за місцем розташування приміщень, які використовуються ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 для здійснення незаконної діяльності за адресою: АДРЕСА_1 , що належать на праві власності ОСОБА_10 (РНОКПП НОМЕР_10 ), з метою виявлення та вилучення документів (у тому числі в електронному вигляді), які стосуються торгівлі валютними цінностями та здійснення інших фінансових операцій (в тому числі, але не виключно грошових переказів та позик) поза обліком, легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом, переміщення готівкових коштів за період 2016-2024 років; платіжних доручень, банківських документів щодо проведених розрахунків, касових ордерів та інших документів щодо отримання та руху готівкових коштів; чорнових записів, які містять інформацію про фактичні обсяги операцій з торгівлі валютними цінностями та інших фінансових операцій (в тому числі, але не виключно грошових переказів та позик); реєстраторів розрахункових операцій, за допомогою яких виготовлялися вищевказані документи; необлікованих валютних цінностей; електронних інформаційних систем та інших документів у паперовому і електронному вигляді, які містять відомості про ведення «тіньового», подвійного бухгалтерського та податкового обліків; документів, печаток, штампів інших юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, які не здійснюють діяльність за адресою проведення обшуку; документів з вільними зразками почерку і підпису, печаток, штампів, кліше, зіпсованих документів, чистих аркушів або бланків документів з відбитками печаток підприємств, установ та організацій; мобільних телефонів та комп`ютерної техніки (електронних носіїв інформації, електронних інформаційних систем та їх частин) з відомостями про вчинений злочин; засобів та обладнання фіксації, в тому числі відеореєстраторів.

У задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Строк дії даної ухвали до 11 лютого 2025 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1