печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 перевіривши скаргу народного депутата України ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 27.11.2021 вих. № 272120/10-02,-

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2021 року до Печерського районного суду м. Києва із скаргою в порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, звернувся народний депутат України ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 27.11.2021 вих. № 272120/10-02.

В судове засідання заявник не з`явився, проте подав клопотання про розгляд скарги без його участі в якій зазначив, що підтримує вимоги скарги у повному обсязі.

Уповноважена особа Офісу Генерального прокурора у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлялась належним чином.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Як визначено у ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 306 КПК Українирозгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду скарги, визнано можливим її розгляд у відсутність особи, якою подано скаргу та особи, бездіяльність якої оскаржується. При цьому слідчим суддею враховано положення ст.ст. 26, 306 КПК України.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду скарги фіксування провадження технічними засобами не здійснювалось.

Перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Як вбачається із скарги, заявник звернувся до Офісу Генерального прокурора із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 27.11.2021 вих. № 272120/10-02, проте відомості за якою, внесені до ЄРДР не були.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування регулюється § 1 Глави 26 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформляється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Початок обчислення строку на оскарження рішень, дій чи бездіяльності починає спливати з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності, на противагу тому, що строк подання скарги на постанову слідчого, прокурора починається з дня отримання особою її копії.

Частиною 1 ст. 110 КПК України, передбачено, що процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Як вбачається з положень ч. 3 вказаної статті цього Кодексу, рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови.

За правилом ст. 303 КПК України, передбачено право на оскарження під час досудового розслідування рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Заявник, не отримавши відомостей про внесення уповноваженими особами Офісу Генерального прокурора даних, викладених у поданій заяві про кримінальне правопорушення від 27.11.2021 вих. № 272120/10-02, звернувся до суду зі скаргою від 02.11.2021, в порядку ст. 303 КПК України, що також підтверджується відміткою про реєстрацією у канцелярії Печерського районного суду м. Києва за вх. №169062 від 02.11.2021 року.

Зі змісту поданої скарги вбачається, що до народного депутата України ОСОБА_2 звернулись члени ВСП «БРАТСТВО» з заявою в якій повідомили про отримання звернення ОСОБА_3 , яка повідомила, що в 2018 році звернулась до правоохоронних органів України щодо відомих їй фактів та обставин, які мають ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 364 КК України, а саме фактів організації та вчинення на території України низки кримінальних правопорушень групою осіб на чолі з громадянином Естонської Республіки.

Дослідивши матеріали скарги, судом було встановлено, що в межах даного кримінального провадження захисником заявника, в порядку ст. 221 КПК України було здійснено ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, які в подальшому було передано ОСОБА_3 , що свідчить про належне використання права на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування до його завершення, в тому числі і права робити виписки та фотокопії матеріалів досудового розслідування.

Відповідно до наданих матеріалів, в межах даного кримінального провадження, на підставі низки ухвал Київського апеляційного суду щодо надання дозволу на проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних інформаційних систем, стосовно громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , користувача електронної скриньки ІНФОРМАЦІЯ_2 було проведено негласні слідчі (розшукові) дії, а саме: зняття інформації з транспортних телекомунікаційних систем та зняття інформації з електронних інформаційних систем.

В ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з електронних інформаційних систем, стосовно громадянина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , - користувача електронної поштової скриньки ІНФОРМАЦІЯ_2 було отримано відомості, які можуть мати значення для досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

Результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії, містяться на носіях інформації, які в подальшому за дорученням слідчого СУ ГУ НП України в м. Києві було направлено до 4 відділу 1 управління ГУ БКОЗ СБ України.

За результатом виконання вказаного доручення було складено Рапорт 4 відділу 1 управління ГУ БКОЗ СБ України в якому було зазначено про факти та обставини, про які стало відомо в ході виконання доручення і які мають значення для кримінального провадження.

У подальшому, як підтверджується матеріалами справи, відомості, отримані в ході виконання ухвал Київського апеляційного суду щодо надання дозволу на проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних інформаційних систем, стосовно громадянина Естонії, ІНФОРМАЦІЯ_1 було розсекречено.

Згідно ст. 93 КПК України, сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 264 КПК України, пошук, виявлення і фіксація відомостей, що містяться в електронній інформаційній системі або їх частин, доступ до електронної інформаційної системи або її частини, а також отримання таких відомостей без відома її власника, володільця або утримувача може здійснюватися на підставі ухвали слідчого судді, якщо є відомості про наявність інформації в електронній інформаційній системі або її частині, що має значення для певного досудового розслідування.

Статтею 248 КПК України встановлено, що слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про надання дозволу на проведення негласної слідчої (розшукової) дії протягом шести годин з моменту його отримання. Розгляд клопотання здійснюється за участю особи, яка подала клопотання.

Ухвала слідчого судді про дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії повинна відповідати загальним вимогам досудових рішень, передбачених цим Кодексом, а також містити відомості про:

1) прокурора, слідчого, який звернувся з клопотанням;

2) кримінальне правопорушення, у зв`язку із досудовим розслідуванням якого постановляється ухвала;

3) особу (осіб), місце або річ, щодо яких необхідно провести негласну слідчу (розшукову) дію;

4) вид негласної слідчої (розшукової) дії та відомості залежно від виду негласної слідчої дії про ідентифікаційні ознаки, які дозволять унікально ідентифікувати абонента спостереження, телекомунікаційну мережу, кінцеве обладнання тощо;

5) строк дії ухвали.

Згідно п. 5.1. Інструкції Про затвердження Інструкції про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні, затвердженої Наказом № 114/1042/516/1199/936/1687/5 від 16.11.2012, постанова слідчого, прокурора про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, клопотання про дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії, ухвала слідчого судді про дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії та додатки до нього, протокол про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, які містять відомості про факт та методи проведення негласної слідчої (розшукової) дії, а також відомості, що дають змогу ідентифікувати особу, місце або річ, щодо якої проводиться або планується проведення такої дії, розголошення яких створює загрозу національним інтересам та безпеці, підлягають засекречуванню.

Пунктом 5.9. та 5.27. даної інструкції встановлено, що після завершення проведення негласних слідчих (розшукових) дій грифи секретності МНІ щодо їх проведення підлягають розсекреченню на підставі рішення прокурора, який здійснює повноваження прокурора в конкретному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, з урахуванням обставин кримінального провадження та необхідності використання матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій як доказів після проведення таких дій, у випадку, якщо витік зазначених відомостей не завдасть шкоди національній безпеці України. Після розсекречення зазначених МНІ щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій приймається рішення про їх зняття з обліку в РСО та долучення до матеріалів кримінального провадження у встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України порядку.

Відтак, за результатом вивчення матеріалів справи, слідчий суддя доходить до обґрунтованого висновку про правомірність проведення слідчої (розшукової) дії, відносно громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , користувача електронної скриньки ІНФОРМАЦІЯ_2 з подальшим скасування грифу секретності з даних матеріалів та надання їх для ознайомлення заявнику кримінального провадження.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

За змістом цієї норми, обов`язок прийняття рішення та зареєструвати заяву або повідомлення про кримінальне правопорушення покладено на слідчого, прокурора та інших осіб, що уповноважені на їх прийняття.

Аналогічні приписи викладено в узагальненні Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2016 «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування».

Окрім КПК, нормативні засади, пов`язані із вчиненням зазначеної процесуальної дії, регламентовані Положенням про порядок ведення ЄРДР, затвердженим наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, прийнятим на виконання вимог КПК. Зазначені нормативні засади, як засвідчили результати проведеного аналізу судової практики, також беруться до уваги слідчими суддями під час розгляду аналізованого в межах цього підрозділу виду скарг.

Таким чином, з огляду на чіткий обов`язок внесення слідчим чи прокурором відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР із встановленням обмеженого процесуального строку для його виконання, за наявності лише загальних вимог до заяв чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у переважній більшості випадків у разі встановлення факту звернення із заявою та констатації факту невнесення відомостей про кримінальне правопорушення в межах регламентованого ст. 214 КПК 24-годинного строку слідчі судді постановляють ухвали про задоволення скарг на бездіяльність слідчого чи прокурора.

Кримінальним процесуальним кодексом не встановлений порядок та зміст викладу відомостей про кримінальні правопорушення в заявах або повідомленнях.

Також, з матеріалів скарги та доданих до неї документів, вбачається, що в межах кримінального провадження, порушеного за заявою ОСОБА_3 , за результатом проведення в межах чинного кримінального законодавства розшукових (слідчих) дій, було виявлено відомості, а саме листування, яке може свідчити про намагання громадянина Естонії, ІНФОРМАЦІЯ_1 та наближених до нього осіб, здійснити втручання в роботу правоохоронних органів України, а саме діяльність особи, яка з 2016 по 2019 рік займала посаду Генерального прокурора України, що підпадає під кваліфікацію ст. 343 КК України.

Згідно положень ч. 4 ст. 216 КПК України, слідчі органів державного бюро розслідувань здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень вчинених, в тому числі, але не виключно, Президентом України, повноваження якого припинено, Генеральним прокурором, його першим заступником та заступником.

Відповідно до Узагальнень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2016 «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», результати аналізу судової практики свідчать, що непоодинокими є випадки, коли прокурор, отримавши заяву про кримінальне правопорушення, протягом 24 годин направляє таку заяву до іншого органу досудового розслідування для її подальшої реєстрації в ЄРДР, що зумовлює винесення ухвал слідчими суддями про задоволення скарг на бездіяльність прокурора у таких випадках.

Варто зауважити, що такий підхід до вирішення порушеного перед прокурором процесуального питання не відповідає положенням ч. 7 ст. 214 КПК України, згідно з якою для дотримання правил підслідності передання наявних у прокурора матеріалів провадження має здійснюватися ним після внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, а не до цього.

Однак, надані на дослідження матеріали провадження не містять, а уповноваженими особами Офісу Генерального прокурора не надано даних про внесення відомостей до ЄРДР та направлення заяви народного депутата України ОСОБА_2 про вчинення кримінального правопорушення від 27.11.2021 вих. № 272120/10-02 до іншого органу досудового розслідування, зокрема Державного бюро розслідувань, з метою дотримання правил підслідності.

А тому слідчий суддя доходить до висновку, що уповноваженими особами Офісу Генерального прокурора, було допущено процесуальну бездіяльність, яка полягає в порушенні вимог ст. 214 КПК України, за якими прокурор, з метою вирішення поставлених перед ним процесуальних питань, зобов`язаний виконати вимоги ст. 214 КПК України, внести відповідні відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення і після встановлення обставин підслідності таких матеріалів іншому органу досудового розслідування, направити такі матеріали з метою дотримання правил підслідності.

Відповідно до ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора поставляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Аналізуючи викладене, вважаю, що скарга підлягає задоволенню, оскільки станом на час розгляду скарги в суді, відомості за заявою народного депутата ОСОБА_2 уповноваженими особами Офісу генерального прокурора не внесено до ЄРДР, у зв`язку з чим вказана вимога підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 303, 306, 214 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Скаргу народного депутата України ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 27.11.2021 вих. № 272120/10-02 задовольнити.

Зобов`язати уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора виконати вимоги ст. 214 КПК України за заявою народного депутата України ОСОБА_2 про вчинення кримінального правопорушення від 27.11.2021 вих. № 272120/10-02.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий судя ОСОБА_1