Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2025 року Новоархангельський районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого-судді: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2

з участю прокурора: ОСОБА_3

представника потерпілого: ОСОБА_4

захисника: ОСОБА_5

обвинувачених: ОСОБА_6

ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Новоархангельськ кримінальне провадження про обвинувачення:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Троянки Голованівського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, раніше не судимого, проживаючого по АДРЕСА_1 ,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця селища Голованівськ Кіровоградської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, раніше не судимого, проживаючого по АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення у виді кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України,

В С Т А Н О В И В:

14 вересня 2024 року, близько 19.00 год., обвинувачений ОСОБА_6 заздалегідь домовившись з обвинуваченим ОСОБА_7 , вирішив зайнятись незаконним рибним добувним промислом на берегу річки Ятрань, який розташований в селі Орлове Голованівського району Кіровоградської області (супутникові координати розташування 48°27? 22" північної широти, 30°38? 9" східної довготи).

3 цією метою обвинувачений ОСОБА_6 спільно із обвинуваченим ОСОБА_7 взяв із собою дві місінові риболовецькі сітки, перша - довжина 100 м, вічко 40?40 мм, друга - довжина 100 м, вічко 60?60 мм, з якими за допомогою транспортного засобу «FOLKSWAGEN TRANSPORTER» білого кольору із державним номером НОМЕР_1 , який належить обвинуваченому ОСОБА_7 , прибув до берегу річки Ятрань в селі Орлове Голованівського району Кіровоградської області.

В подальшому обвинувачений ОСОБА_6 , попередньо домовившись з обвинуваченим ОСОБА_7 , діючи умисно та цілеспрямовано, з метою незаконного зайняття рибним добувним промислом та особистого збагачення, без спеціального дозволу на вилов риби, скориставшись відсутністю сторонніх осіб, виставив вищевказане заборонене знаряддя лову з гумового човна «Калібрі» у воду річки Ятрань, після чого разом з обвинуваченим ОСОБА_7 повернувся на берег, де чекав на улов.

Після цього, 15 вересня 2024 року, близько 09.00 год. обвинувачений ОСОБА_6 , спільно, за попередньою змовою з обвинуваченим ОСОБА_7 , повернувся на місце виставлених ним сіток та дістав знаряддя лову з води, в якому перебувала виловлена риба, де в подальшому був викритий працівниками поліції Голованівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.

Внаслідок протиправних дій обвинуваченого ОСОБА_6 , спільно, за попередньою змовою з обвинуваченим ОСОБА_7 , забороненими знаряддями лову з водойми річки Ятрань, було незаконно добуто водні біоресурси по видовому складу: карась - 93 штуки, короп - 2 штуки, судак - 5 штук, краснопірка - 4 штуки, йорж - 3 штуки, річкові раки - 5 штук.

Таким чином, обвинуваченими ОСОБА_6 та ОСОБА_7 вчинено незаконне добування водних біоресурсів у заборонений час забороненим знаряддям лову - сіткою (відповідно до положень статті 52-1 Закону України "Про тваринний світ" монониткові (волосінні) сітки (крім тих що призначені для промислового лову) є забороненим знаряддям лову як в період нересту так і в інший період.

Відповідно до додатку №1 постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042 «Такси для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного (крім рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України)» затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1042 від 29.09.2023 року, незаконними діями обвинуваченого ОСОБА_6 та обвинуваченого ОСОБА_7 державі в особі Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області було заподіяно істотну шкоду на загальну суму 195449 грн.

Дії обвинувачених органом досудового розслідування кваліфіковано за ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, вчинена за попередньою змовою групою осіб.

В ході судового засідання захисник в інтересах обвинувачених подав суду клопотання про звільнення останніх від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям та надав квитанцію про сплату коштів в рахунок погашення заподіяної шкоди навколишньому природному середовищу. Обвинувачені підтримали позицію захисника, не заперечували проти закриття провадження стосовно них на підставі ст. 45 КК України.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання.

Представник потерпілого в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання, оскільки обвинувачені раніше судимі, вчинене ними кримінальне правопорушення не є необережним злочином та відсутні докази дійового каяття.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

Ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вказує на те, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Ч. 1 ст. 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частинами 1 та 2 ст. 44 КК України визначено, що особа, яка вчинила злочин, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.

Згідно ст. 45 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Ч. 1 ст. 285 КПК України передбачено, що особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч. 1 ст. 286 КПК України звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом - у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно ч. 3 ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

З аналізу зазначених норм матеріального та процесуального права слідує, що у ст. 45 КК України закріплено альтернативний спосіб врегулювання кримінально-правового конфлікту, в основі якого є щире каяття, активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення і повне відшкодування завданих збитків, і як наслідок звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності без призначення покарання. Вказані дії фактично виступають амністією по відношенню до обвинуваченого, оскільки припиняється кримінальне переслідування.

Судом не приймається до уваги твердження представника потерпілого з приводу того, що обвинуваченими вчинено не необережний злочин та вказує на те, що відповідно до положень ст. 12 КК України кримінальні правопорушення поділяються на кримінальні проступки і злочини, кримінальним проступком є передбачене КК України діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або інше покарання, не пов`язане з позбавленням волі. Злочини поділяються на нетяжкі, тяжкі та особливо тяжкі. Відповідно до санкції ч. 1 ст. 249 КК України дане кримінальне правопорушення відноситься до кримінальних проступків.

Стосовно відсутності відомостей про дійове каяття суд зауважує на наступне, що відповідно до надісланого до суду обвинувального акту зазначено обставини, які пом`якшують відповідальність обвинувачених, зокрема щире каяття та активне сприяння розкриттю кримінального проступку, окрім того обвинувачені визнали себе винними у вчиненні інкримінованого їм правопорушення у виді кримінального проступку у залі судового засідання.

Окрім того, не приймається до уваги твердження представника потерпілого з приводу судимостей обвинувачених, та звертає увагу на наступне.

Судимість є правовим станом особи, який виникає у зв`язку з її засудженням до кримінального покарання і за зазначених у законі умов тягне настання для неї певних негативних наслідків. Правильне застосування правових норм про судимість, її погашення чи зняття має важливе значення для вирішення кримінальних справ у разі вчинення особою нового злочину.

Судимість має строковий характер. Закон визначає, коли вона виникає (з дня набрання законної сили обвинувальним вироком), та встановлює підстави її припинення. Такими підставами є погашення судимості та її зняття. Як погашення, так і зняття судимості пов`язані зі спливом певних термінів, протягом яких особа повинна перетерпіти негативні наслідки та своєю поведінкою довести остаточне виправлення.

Припинення судимості анулює всі кримінально-правові та загальноправові наслідки засудження та призначення покарання. Особа, судимість якої погашена або знята, вважається такою, яка раніше злочину не вчиняла, покарання не відбувала. Вона не зобов`язана будь-де вказувати про вчинення нею в минулому злочину та призначення за нього покарання, не повинна відчувати жодних негативних наслідків колишньої судимості. Врахування погашеної чи знятої судимості при вирішенні будь-яких питань, у т.ч. і при характеристиці особи, суперечить самій суті інституту припинення судимості і є неприпустимим.

Посилання у судовому рішенні на те, що особа раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення є неприпустимим.

Зазначена правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 27.09.2018 року справа №647/1831/15-к провадження № 51-336 км 17.

Як вбачається, з доданих в судовому засіданні прокурором матеріалів обвинувачені дійсно притягувались до кримінальної відповідальності, так ОСОБА_7 27.07.2020 року засуджений Голованівським районним судом Кіровоградської області за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у виді штрафу у розмірі 850 грн., ОСОБА_6 29.03.2012 року засуджений Голованівським районним судом Кіровоградської області за ст. 185 ч. 3 КК України на підставі ст. 71 КК України до покарання у виді п`яти років шести місяців позбавлення волі, 24.02.2016 року звільнився на підставі ухвали Вознесенського районного суду Миколаївської області на УДО на термін один рік одинадцять днів.

Кримінальне правопорушення. виходячи із зазначених в обвинувальному акті фактичних обставин, вчинено 14.09.2024 року.

Частинами 1 та 2 ст. 88 КК України регламентовано, що особа визнається такою, що має судимість, з дня набрання законної сили обвинувальним вироком і до погашення або зняття судимості. Судимість має правове значення у разі вчинення нового кримінального правопорушення, а також в інших випадках, передбачених законами України.

В розумінні пунктів 21, 8 ст. 89 КК України такими, що не мають судимості, визнаються: особи, засуджені за вчинення кримінального проступку, після відбуття покарання; особи, засуджені до позбавлення волі або основного покарання у виді штрафу за тяжкий злочин, якщо вони протягом шести років з дня відбуття покарання (основного та додаткового) не вчинять нового кримінального правопорушення.

Суд зважує на те, що кримінальна відповідальність включає в себе осуд особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, від імені держави, а також призначення покарання за вчинене і судимість. Під судимістю слід розуміти передбачені законом правові наслідки засудження, які тривають певний період і визначають особливий правовий статус особи, яка має судимість.

Строки і правові наслідки судимості визначаються окремо щодо кожного кримінального правопорушення. Судимість обмежена в часі.

У ч. 1 ст. 88 КК України визначено, що її початковим моментом є день набрання чинності обвинувальним вироком. Закінчується судимість з моменту її погашення або зняття. При цьому моментом погашення судимості є сплив останнього дня, доки триває судимість, а моментом зняття судимості є момент набрання чинності ухвалою суду про дострокове зняття судимості чи застосування акта амністії, відповідно до якого вважається не судимою. Погашення або зняття судимості означає припинення всіх її негативних правових наслідків.

Припинення судимості анулює всі кримінально-правові та загально правові наслідки засудження та призначення покарання. Особа, судимість якої погашена або знята, вважається такою, яка раніше злочину не вчиняла, покарання не відбувала. Вона не зобов`язана будь-де вказувати про вчинення нею в минулому кримінального правопорушення та призначене за нього покарання, не повинна відчувати жодних негативних наслідків колишньої судимості.

Погашення судимості є типовим і найбільш поширеним способом її припинення. При цьому особа втрачає статус судимого без будь-яких своїх додаткових зусиль, без прийняття спеціального рішення з цього приводу органом державної влади. Автоматичне погашення судимості випливає безпосередньо з КК.

Рахуючи час засудження обвинувачених, відбуття ними призначеного покарання суд вказує, на те, що в силу ст. 89 КК України на день вчинення ними кримінального правопорушення по даному кримінальному провадженню судимість за вчинення попередніх кримінальних правопорушень у них погашена.

Суд констатує, що висловлювання та судження представника потерпілої сторони не було доведено належними документами, та спростовується дослідженими матеріалами кримінального провадження.

Розглядаючи подане клопотання, суд вказує, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , відповідно до ст. 12 КК України кваліфікується, як кримінальний проступок, з кваліфікуючою ознакою - вчинений за попередньою змовою групою осіб.

З урахуванням наведеного, суд з неухильним дотриманням верховенства права, засад кримінального провадження приходить до наступного обґрунтованого, вмотивованого та виваженого рішення про звільнення обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності за вчинене ними кримінального правопорушення, виходячи із того, що обвинувачені вчинили кримінальне правопорушення вперше, вчинене ними діяння належить до кримінальних проступків, вони щиро покаялися, активно сприяли розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодували завдані збитки, їхня посткримінальна поведінка є позитивною та вони клопотали про звільнення від кримінальної відповідальності і, враховуючи сукупність зазначених елементів, приходить до обґрунтованого та виваженого висновку про звільнення обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України на підставі ст. ст. 44, 45 КК України.

Цивільний позов по провадженню не заявлявся.

Щодо речових доказів суд звертає увагу на наступне.

В розумінні ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Згідно частин 1, 2 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу. Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

18.09.2024 року на підставі ухвали слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області накладено арешт на дві місінові сітки, один гумовий човен «Калібрі», транспортний засіб «FOLKSWAGEN TRANSPORTER».

Ухвалою слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області від 03.10.2024 року скасовано арешт на транспортний засіб «FOLKSWAGEN TRANSPORTER».

З урахуванням зазначених норм процесуального права суд приходить до висновку, враховуючи те, що провадження у справі закривається, скасувати арешт накладений 18 вересня 2024 року ухвалою слідчого-судді Голованівського районного суду Кіровоградської області, речові докази по провадженню, а саме автомобіль повернути законному власнику, сітки знищити, свіжевиловлену рибу звернути в дохід держави, а гумовий човен на підставі ст. 961 КК України конфіскувати на користь держави.

Судових витрат по провадженню не має.

Запобіжний захід обвинуваченим не обирався.

Приймаючи до уваги викладене та керуючись ст. ст. 44, 45, 249 ч. 1 КК України, п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, ст. ст. 2, 100, 174, 284, 285, 286, 288, 314, 370, 371, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання захисника задовольнити.

Звільнити ОСОБА_6 та ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 249 КК України на підставі ст. ст. 44, 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям.

Закрити кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000196 відносно ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 249 КК України.

Скасувати арешт на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні внесеному до реєстру досудових розслідувань за № 0000196 накладений на підставі ухвали Голованівського районного суду Кіровоградської області від 18 вересня 2024 року.

Речові докази по провадженню: дві місінові риболовні сітки: перша довжина 100 метрів, вічко 40х40 міліметрів, друга довжина 100 метрів, вічко 60х60 міліметрів, які знаходяться на зберіганні в кімнаті зберігання речових доказів (бокс) СПД № 3 Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградські області знищити оскільки вони не представляють цінності; гумовий човен «Калібрі», свіжевиловлену рибу та річкові раки, а саме карась -93 штуки, короп, 2 штуки, судак 5 штук, краснопірка 4 штуки, йорж 3 штуки, річкові раки 5 штук звернути в дохід держави; транспортний засіб «FOLKSWAGEN TRANSPORTER» білого кольору із державним номером НОМЕР_1 - повернути ОСОБА_7 ; флеш-носій USB чорного кольору, розміром 32 гігабайта на якому міститься відеозапис поліцейського залишити при матеріалах кримінального провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 7 /семи/ днів з дня її оголошення.

Копію ухвали негайного вручити учасникам кримінального провадження.

Повний текст ухвали виготовлено 24 березня 2025 року.

Суддя: