22 лютого 2025 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Запоріжжя клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Комишуваха, Запорізької області, громадянина України, одружений, не працевлаштований, зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судим в силу ст.89 КК України,
підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст.263 КК України,
за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_7 , -
Старший слідчий СУ ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , зазначивши наступне.
Своїми умисними діями, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України, а саме: зберігання, придбання та збут бойових припасів без передбаченого законом дозволу.
Своїми умисними діями, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України, а саме: зберігання, придбання та збут вогнепальної зброї, бойових припасів та вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу.
Посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зазначаючи, що менш м`які запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаних ризиків, старший слідчий звернувся до суду з клопотанням, у якому просить суд застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_6 клопотання підтримав, просив його задовольнити. Зазначив, що підозра пред`явлена ОСОБА_5 є обгрунтованою, наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Також зазначив, що ОСОБА_5 перебував у розшуку. При затриманні підозрюваного при ньому виявлено бойову гранату та ніж. Своїми діями ОСОБА_5 особисто довів ризики, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; продовжити вчиняти злочини. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із застосуванням застави у максимальному розмірі, передбаченого кримінальним процесуальним законодавством України.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки він хворіє та погано себе почуває.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_7 у судовому засіданні зазначив, що суворість покарання, яке інкримінується його підзахисному не є підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. ОСОБА_5 раніше не судимий, має соціальні зв`язки, похилий вік, відповідні захворювання. Просить застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме застосувати домашній арешт, або встановити розмір застави у мінімальному розмірі. Крім того, зазначив, що ОСОБА_5 не мав умислу переховуватися від органів досудового розслідування.
Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
28.09.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України, за викладених у ній обставин.
30.09.2024 ОСОБА_5 отримав клопотання старшого слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
01.10.2024 вказане клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 надійшло до суду, та призначено судове засідання на 02.10.2024, про яке належним чином повідомлений ОСОБА_5 , однак останній не з`явився у судове засідання, у зв`язку з чим судове засідання було відкладено на 04.10.2024. Підозрюваний ОСОБА_5 у дане судове засідання знову не з`явився, у зв`язку із чим, за клопотанням прокурора до ОСОБА_5 застосовано привід для його участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та судове засідання відкладено на 07.10.2024, в яке ОСОБА_5 не з`явився, та органам досудового розслідування не вдалося встановити місце знаходження підозрюваного.
08.10.2024 ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя, надано дозвіл на затримання ОСОБА_5 , з метою приводу для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
21.02.2025 ОСОБА_5 затримано на підставі ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 08.10.2024, про що складено відповідний протокол затримання.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 263 КК України, а виходячи лише з фактичних даних, що містяться у долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до вчинення злочинів за викладених у клопотанні обставин. Тобто, стороною обвинувачення надано суду докази на підтвердження підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінуємих йому злочинів.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу. Так, під час судового розгляду слідчий суддя з`ясував, про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих злочинів, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.
Слідчий суддя, також вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків чи підозрюваних та інших осіб, що можуть бути причетні до вчинення вказаного злочину у цьому кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України, а саме тримання під вартою.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків чи підозрюваних та інших осіб, що можуть бути причетні до вчинення вказаного злочину у цьому кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, у заподіянні якого підозрюється особа.
Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України, санкція якої передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до семи років (тяжкий злочин). Вивченням даних про особу підозрюваного, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 одружений, має місце реєстрації та місце проживання, не працевлаштований, раніше не судимий в силу ст. 89 КК України, ухилявся від явки до суду, переховувався від органів досудового розслідування, у зв`язку з чим, 08.10.2024 ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя, надано дозвіл на затримання ОСОБА_5 .
Слідчий суддя, на виконання вищезазначених вимог закону враховує тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 за інкриміновані злочини, конкретні обставини вчинення злочину, сам характер скоєння, його соціальний рівень свідомості та ставлення до скоєного, і вважає доцільним з метою запобігання визначеним ч. 1 ст. 177 КПК України, ризикам застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки інший, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.
У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Отже, слідчим суддею встановлено, що інший, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст. 177 КПК України, і тримання підозрюваного під вартою у повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ у справі «Летельє проти Франції».
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи те, що злочини, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 вчинено без застосування насильства чи погрози його застосування, не спричинило загибель людини, запобіжний захід у вигляді застави раніше не обирався, злочин не є особливо тяжким, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину встановлюється розмір застави від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Визначаючи розмір застави, суд виходить з вимог ст.ст. 178, 182 КПК України, враховує матеріальне становище підозрюваного, тяжкість злочинів та специфіку злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , у зв`язку з чим, слід визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (із розрахунку 3 028,00 гривень), оскільки внесення застави саме у такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, суд вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; не відлучатися із Запорізької області, без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Виходячи з вимог ст. 219 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 до 28 лютого 2025 року включно, який рахувати з 21 лютого 2025 року, в межах строку досудового розслідування.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193 - 197, 202, 205, 219, 309 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.
Після внесення застави і звільнення з-під варти покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- не відлучатися із Запорізької області, без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити на строк до двох місяців з моменту звільнення з-під варти, у межах строку досудового розслідування.
Уповноваженій службовій особі місця ув`язнення після внесення застави, перевірки документа, що підтверджує її внесення негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 чи іншому заставодавцю відмінному від підозрюваного, обов`язки, що покладаються у зв`язку з застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави та наслідки його невиконання.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Визначити строк дії ухвали до 28 лютого 2025 року включно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги не зупиняє виконання, ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя: ОСОБА_1