Справа № 991/1956/25
Провадження 1-кс/991/1954/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_15 (далі-слідчий суддя чи суд),

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_16,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скарги ОСОБА_1 на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні посадовими особами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (САП) і Національного антикорупційного бюро України (НАБУ) відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) після отримання заяв про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

10.03.2025 до ВАКС надійшла скарга від 07.03.2025 голови громадської організації «Нон-Стоп» ОСОБА_1 (далі- скаржник) на бездіяльність посадових осіб САП стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) і протоколу автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_15 в судовій справі №991/1956/25 (провадження 1-кс/991/1954/25) (далі - скарга 1).

10.03.2025 до ВАКС надійшла скарга того ж скаржника від 07.03.2025 на бездіяльність посадових осіб НАБУ стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 КПК і протоколу автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_15 в судовій справі №991/1957/25 (провадження 1-кс/991/1955/25) (далі - скарга 2).

10.03.2025 до ВАКС надійшла скарга того ж скаржника від 07.03.2025 на бездіяльність посадових осіб САП стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 КПК і протоколу автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_15 в судовій справі №991/1958/25 (провадження 1-кс/991/1956/25) (далі - скарга 3).

10.03.2025 до ВАКС надійшла скарга того ж скаржника від 07.03.2025 на бездіяльність посадових осіб НАБУ стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 КПК і протоколу автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_15 в судовій справі №991/1959/25 (провадження 1-кс/991/1957/25) (далі - скарга 4).

11.03.2025 ухвалою слідчого судді ВАКС усі чотири скарги об`єднані в одне судове провадження із присвоєнням єдиного унікального номера судової справи №991/1956/25 (провадження 1-кс/991/1954/25).

12.03.2025 до ВАКС надійшла скарга того ж скаржника від 11.03.2025 на бездіяльність посадових осіб НАБУ стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 КПК і протоколу автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_15 в судовій справі №991/2101/25 (провадження 1-кс/991/2097/25) (далі - скарга 5).

12.03.2025 до ВАКС надійшла скарга того ж скаржника від 11.03.2025 на бездіяльність посадових осіб САП стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 КПК і протоколу автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_15 в судовій справі №991/2102/25 (провадження 1-кс/991/2098/25) (далі - скарга 6).

13.03.2025 до ВАКС надійшла скарга того ж скаржника від 12.03.2025 на бездіяльність посадових осіб САП стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 КПК і протоколу автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_15 в судовій справі №991/2149/25 (провадження 1-кс/991/2145/25) (далі - скарга 7).

13.03.2025 до ВАКС надійшла скарга того ж скаржника від 12.03.2025 на бездіяльність посадових осіб НАБУ стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 КПК і протоколу автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_15 в судовій справі №991/2150/25 (провадження 1-кс/991/2146/25) (далі - скарга 8).

13.03.2025 ухвалою слідчого судді ВАКС усі скарги об`єднані в одне судове провадження із присвоєнням єдиного унікального номера судової справи №991/1956/25 (провадження 1-кс/991/1954/25).

14.03.2025 здійснено судовий розгляд усіх восьми скарг.

2. Короткий виклад скарг та позицій учасників судового провадження.

2.1. В скарзі 1 скаржник просив: «1. Зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування Спеціалізованої антикорупційної прокуратури України внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 від 27.02.2025 р. за вих. № 27/02/2025-1-2 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 114-2, ч. 4 ст. 189, ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 201-2, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 336, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України; 2. Розглянути вказану скаргу в найкоротші строки без участі скаржника»,

а у скарзі 2 скаржник просив: «1. Зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування Національного антикорупційного бюро України внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 від 27.02.2025 р. за вих. № 27/02/2025-1-3 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 114-2, ч. 4 ст. 189, ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 201-2, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 336, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України; 2. Розглянути вказану скаргу в найкоротші строки без участі скаржника»,

що у обох скаргах тотожно обґрунтовувалось зокрема таким: «Щодо обставин вчинення кримінального правопорушення…В ході здійснення правозахисної діяльності ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» встановлено, що ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_1 ), будучи одним із організаторів, створив організовану злочинну групу у сфері інформаційної діяльності, до якої входять ряд фізичних та юридичних осіб, телеграм- каналів, в тому числі телеграм-канал «ІНФОРМАЦІЯ_2» (ІНФОРМАЦІЯ_4), ФОП ОСОБА_2 , БО «МБФ „ІНСАЙДЕР ХЕЛП"» () та ряд інших фізичних і юридичних осіб. Вказана організована злочинну група реалізує ряд злочинних схем, зокрема: отримуючи грошові, влаштовують замовні інформаційні компанії у телеграм-каналі «ІНФОРМАЦІЯ_2» (ІНФОРМАЦІЯ_4), з метою дискредитації, спричинення матеріальних та моральних збитків, проти народних депутатів, політиків, журналістів, бізнесменів, громадських діячів, в тому числі проти голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» - ОСОБА_1 ; вказані замовні інформаційні компанії, учасники організованої злочинної групи, використовують також з метою вимагання грошових коштів у осіб, проти яких дана компанія створена; в подальшому, ухиляючись від сплати податків, грошові кошти, отримані від вказаної злочинної діяльності, виводяться та легалізуються через ФОП ОСОБА_2 , БО «МБФ „ІНСАЙДЕР ХЕЛП"» (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) та ряд крипто- валютних бірж. Крім того, учасники організованої злочинної групи, налагодили злочинну схему, відповідно до якої, шахрайським способом, привласнюють частину грошових коштів, які отримують від зборів на гуманітарну допомогу, автівки та дрони для ЗСУ у телеграм-каналі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ( ІНФОРМАЦІЯ_3 Реалізуючи вказані злочинні схеми, учасники організованої злочинної групи здійснюють збір персональних даних військовослужбовців ЗСУ, передають інформацію та публікують матеріали у телеграм-каналі «ІНФОРМАЦІЯ_2» (ІНФОРМАЦІЯ_4) в інтересах держави-агресора, що призводить до вчинення ряду кримінальних правопорушень проти основ Національної безпеки України. ОСОБА_2 , перебуваючи у злочинній змові з представниками КМДА, надаючи останнім неправомірну вигоду, використовуючи власний благодійний фонд «МБФ „ІНСАЙДЕР ХЕЛП"» () налагодив злочинну схему, відповідно до якої здійснюється незаконний виїзд ряду фізичних осіб за кордон, за що ОСОБА_2 від останніх отримує грошові кошти. Окрім цього, ОСОБА_2 , використовуючи власні зв`язки із представниками РТЦК та СП, надаючи останнім неправомірну вигоду, ухиляється від призову на військову службу під час мобілізації та допомагає іншим фізичним особам ухилятися від даного призову, отримуючи за це грошові кошти. Реалізацію вказаних злочинних схем, зловживаючи службовим становищем, отримуючи неправомірну від ОСОБА_2 , покривають посадові особи та працівники Державної податкової служби України, Бюро економічної безпеки України та їх територіальних управлінь».

2.2. В скарзі 3 скаржник просив: «1. Зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування Спеціалізованої антикорупційної прокуратури України внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 від 28.02.2025 р. за вих. № 28/02/2025-2-2 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 336, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України; 2. Розглянути вказану скаргу в найкоротші строки без участі скаржника»,

а у скарзі 4 скаржник просив: «1. Зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування Національного антикорупційного бюро України внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 від 28.02.2025 р. за вих. № 28/02/2025-2-3 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 336, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України; 2. Розглянути вказану скаргу в найкоротші строки без участі скаржника»,

що у обох скаргах тотожно обґрунтовувалось зокрема таким: «Щодо обставин вчинення кримінального правопорушення… В ході здійснення правозахисної діяльності ГО «НОН-СТОП» встановлено, що представники Кабінету Міністрів України, а саме Прем`єр-Міністр України - ОСОБА_17, представники Міністерства енергетики України, в тому числі Міністр енергетики України - ОСОБА_18, екс-директор НАК «НАФТОГАЗ УКРАЇНИ» () - ОСОБА_3 , директор АТ «УКРТРАНСГАЗ» () - ОСОБА_4 , директор ПАТ «УКРНАФТА» () - ОСОБА_5 , директор ТОВ "ГАЗОПОСТАЧАЛЬНА КОМПАНІЯ "НАФТОГАЗ ТРЕЙДИНГ" () - ОСОБА_6 перебуваючи у злочинній змові з посадовими особами Державної податкової служби України, Державної аудиторської служби України, залучивши ряд підконтрольних фізичних та юридичних осіб, зокрема ТОВ "НГХ СЕРВІС" (), зловживаючи службовим становищем, створили організовану злочинну групу, діяльність якої спрямована на розкрадання і привласнення грошових бюджетних коштів, в тому числі коштів, що надходять за міжнародними та державними програмами шляхом фальсифікації ціни на газ, маніпулювання державними закупівлями та штучного заниження вартості стратегічного ресурсу для продажу афілійованим компаніям. Використовуючи службове становище, учасниками злочинного угрупування організували механізм, за яким НАК «НАФТОГАЗ УКРАЇНИ» () закуповує газ за ринковими цінами, а його ж дочірні підприємства та афілійовані підприємства реалізують цей ресурс за суттєво заниженою вартістю, що створює мільйонні щоденні збитки для державного бюджету. У той час як країна бореться за енергетичну стабільність під постійними атаками, ці схеми не лише розкрадають бюджетні кошти, але й ставлять під загрозу забезпечення газом стратегічних об`єктів та населення. Різниця в ціні осідає на рахунках приватних структур, контрольованих високопосадовцями, які, прикриваючись критичною ситуацією в країні, наживаються на державних ресурсах. Такі дії мають ознаки не лише економічного злочину, а й підриву енергетичної безпеки, що в умовах війни є прямою загрозою національним інтересам. При реалізації вказаної злочинної схем, учасники ОЗГ, перебуваючи у злочинній змові із представниками Державної податкової служби України, Державної аудиторської служби України, інших державних, контролюючих, правоохоронних органів, використовуючи підконтрольних юридичних осіб, що входять до складу конвертаційного центру, здійснюють ухилення від сплати податків, легалізацію грошових коштів, отриманих злочинним шляхом. Крім того, учасники організованої злочинної групи, перебувають у злочинній змові, та систематично надають неправомірну вигоду представникам Державної податкової служби України, Державної аудиторської служби України, інших державних, контролюючих, правоохоронних органів, з метою приховування власної злочинної діяльності. У свою чергу, представники Державної податкової служби України, Державної аудиторської служби України, інших державних, контролюючих, правоохоронних органів, перебуваючи у злочинній змові з учасниками організованої злочинної групи, систематично отримуючи від останніх неправомірну вигоду, зловживаючи службовим становищем, умисно покривають злочинну діяльність учасників організованої злочинної групи, а саме не проводять необхідні перевірки, не здійснюють контролюючих заходів, не вносять відомості до ЄРДР, не розслідують кримінальні правопорушення, не притягають винних осіб до кримінальної відповідальності»

2.3. В скарзі 5 скаржник просив: «1. Зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування Національного антикорупційного бюро України внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 від 04.03.2025 р. за вих. № 04/03/2025-1-2 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 110-2, ч. 4 ст. 111-1, ч. 1 ст. 111-2, ч. 1 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 240, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.; 2. Розглянути вказану скаргу в найкоротші строки без участі скаржника»;

а у скарзі 6 скаржник просив: «1. Зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування Спеціалізованої антикорупційної прокуратури України внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 від 04.03.2025 р. за вих. № 04/03/2025-1-1 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 110-2, ч. 4 ст. 111-1, ч. 1 ст. 111-2, ч. 1 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 240, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України; 2. Розглянути вказану скаргу в найкоротші строки без участі скаржника»,

що у обох скаргах тотожно обґрунтовувалось зокрема таким: «В ході здійснення правозахисної діяльності ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» встановлено, що на території Харківської області діє злочинна організація, створена та очолена ОСОБА_7 та його сином, ОСОБА_8 , які долучили до вчинюваних ними тяжких та особливо тяжких злочинів проти основ національної безпеки, довкілля, у сфері господарської та службової діяльності, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , та інших осіб, в тому числі службових осіб органів державної влади та місцевого самоврядування Харківської області, фактично заволоділи стратегічно важливими підприємством видобувної галузі - Приватним акціонерним товариством «Новоселівський гірничо-збагачувальний комбінат» (), на якому в порушення технологічних та природоохоронних вимог, що створює небезпеку для оточення, здійснюються видобуток сировини та виробництво товарів, які в подальшому продаються через підконтрольні Кацубам фірми-прокладки, зареєстровані в країнах ЄС та Туреччині, до держави-агресора - російської федерації».

2.4. В скарзі 7 скаржник просив: «1. Зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування Спеціалізованої антикорупційної прокуратури України внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 від 05.03.2025 р. за вих. № 05/03/2025-1-2 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 4 ст. 368-5, ч. 3 ст. 369 КК України; 2. Розглянути вказану скаргу в найкоротші строки без участі скаржника»;

а у скарзі 8 скаржник просив: «1. Зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування Національного антикорупційного бюро України внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 від 05.03.2025 р. за вих. № 05/03/2025-1-3 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 4 ст. 368-5, ч. 3 ст. 369 КК України; 2. Розглянути вказану скаргу в найкоротші строки без участі скаржника»,

що у обох скаргах тотожно обґрунтовувалось зокрема таким: «В ході здійснення правозахисної діяльності ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» виявлено, що посадові особи КМДА, зокрема голова КМДА - ОСОБА_12 , заступник голови КМДА, що спрямовує та координує діяльність Департаменту комунальної власності - ОСОБА_13 , посадові особи Департаменту комунальної власності КМДА, зокрема директор Департаменту комунальної власності КМДА - ОСОБА_19, перший заступник директора Департаменту комунальної власності КМДА - ОСОБА_20, ОСОБА_14 - права рука голови КМДА по управлінню злочинними схемами, розробили злочинну схему, пов`язану з незаконною передачею об`єктів комунальної власності в оренду ряду підконтрольних юридичних осіб. Слід зазначити, що управління об`єктами комунальної власності територіальної громади міста Києва покладено на Департамент комунальної власності КМДА. Відповідно до рішення Київської міської ради від 02.03.2023 року №6023/6064 «Про затвердження Положення про Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), Департамент комунальної власності КМДА - є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), утворений відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування» у складі виконавчого органу Київської міської ради (КМДА). Відповідно до Положення про Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), до основних завдань Департаменту комунальної власності КМДА належить : здійснення в межах своїх повноважень функцій щодо управління об`єктами комунальної власності територіальної громади міста Києва та державним майном, акціями (частками), що передані до сфери управління виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації); організація та проведення приватизації майна комунальної власності територіальної громади міста Києва згідно із затвердженими Київською міською радою переліками об`єктів, що підлягають приватизації; здійснення повноважень органу приватизації у процесі приватизації об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва, які включені до переліків об`єктів, що підлягають приватизації та/або відчужуються згідно з прийнятими Київською міською радою рішеннями; здійснення повноважень орендодавця об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва в порядку, встановленому Київською міською радою; захист майнових прав територіальної громади міста Києва в межах своєї компетенції; здійснення у межах повноважень: контролю за виконанням умов договорів купівлі-продажу у сфері приватизації об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва; передачі комунального майна в оренду; повернення у власність територіальної громади міста Києва комунального майна, що було приватизоване, відчужене або вибуло з комунальної власності з порушенням вимог законодавства; здійснення повноважень щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (крім речових прав та їх обтяжень на земельні ділянки). Питання щодо передачі об`єктів комунальної власності в оренду підконтрольним юридичним та фізичним особам виносяться на розгляд Комісії Київської міської ради з питань власності. До складу комісії входять депутати Київської міської ради, окрім того, посадові особи Департаменту комунальної власності КМДА беруть участь у засіданнях в якості запрошених осіб. Фактично рішення про передачу об`єктів комунальної власності в оренду, розгляд листів від орендарів щодо поновлення терміну подачі документів для продовження строку дії договору оренди приміщень - приймаються шляхом голосування членів Комісії, що відповідно створює можливість для лобіювання інтересів підконтрольних компаній. За рахунок реалізації посадовими особами КМДА, Департаменту комунальної власності КМДА злочинної схеми по передачі об`єктів комунальної власності в оренду виключно підконтрольним особам, представники бізнесу в межах територіальної громади міста Києва не мають змоги отримати приміщення в оренду, адже Комісія Київської міської ради з питань власності діє виключно в інтересах підконтрольних осіб. Вирішення питання на користь тієї чи іншої юридичної особи супроводжується отриманням неправомірної вигоди - членами Комісії та посадовими особами КМДА».

2.5. В судове засідання попри здійснений належним чином виклик скаржник не прибув, не надіславши з цього приводу будь-яких заяв. З метою дотримання розумних строків судового провадження, слідчий суддя визнав можливим здійснити судовий розгляд без участі скаржника, також враховуючи його клопотання про таке. Відповідно до частини 4 статті 107 КПК фіксування судового розгляду скарги за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Представники САП і НАБУ як органів, гіпотетична бездіяльність яких оскаржувалась, попри належним чином повідомлення про судове засідання в таке не прибули, що відповідно до частини 3 статті 306 КПК не перешкоджало судовому розгляду.

3. Обґрунтування позиції суду.

3.1. Частиною 1 статті 11 КК визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення, а згідно з частиною 1 статті 2 КК, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Склад кримінального правопорушення - це сукупність об`єктивних та суб`єктивних елементів, що дозволяють кваліфікувати суспільно небезпечне діяння як конкретне кримінальне правопорушення, а саме: 1) об`єкт; 2) об`єктивна сторона; 3) суб`єкт; 4) суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про відсутність у діянні особи складу кримінального правопорушення, що виключає її кримінальну відповідальність.

Відповідно до частини 1 статті 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Пунктом 1 розділу 2 чинного Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора від 17.08.2023 №231 зі змінами, визначено, що до Реєстру вносяться відомості про: час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність тощо.

Згідно з пунктом 2 глави 3 розділу ІІ цього Положення відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до правового висновку, зробленого у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду (ККС ВС) від 30.09.2021 в справі №556/450/18, «підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР».

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке зініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

3.2. Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно частини 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування та можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.

Зокрема, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Системне тлумачення статей 214 і 303 КПК свідчить, що предметом судового контролю слідчим суддею може бути бездіяльність уповноваженого органу досудового розслідування у формі невнесення відомостей до ЄРДР після отримання належно обґрунтованої заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення, що передбачає такі обов`язкові ознаки: 1) належним заявником до органу досудового розслідування належним чином подана заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення із викладом вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) після отримання такої заяви чи повідомлення слідчим чи прокурором не внесено у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

3.3. Відповідно до частини 1 статті 304 КПК, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною 1 статті 303 цього кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Наявними матеріалами справи підтверджується, що скаржник направив заяви про кримінальні правопорушення електронною поштою: 27.02.2025 заяви за вих. №27/02/2025-1-2 та №27/02/2025-1-3 до САП і НАБУ; 28.02.2025 заяви за вих. №28/02/2025-2-3 та №28/02/2025-2-2 до НАБУ і САП; 04.03.2025 заяви за вих. №04/03/2025-1-2 та №04/03/2025-1-1 до НАБУ і САП; 05.03.2025 заяви за вих. №05/03/2025-1-3 та №05/03/2025-1-2 до НАБУ і САП, відтак скаржником не пропущено визначений КПК строк на подання скарг.

3.4. Норми, які відносять справи до предметної підсудності ВАКС, у тому числі за скаргами на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, визначаються статтею 33-1 КПК із урахуванням статті 216 КПК.

Згідно із статтею 33-1 КПК ВАКС підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 КК, а саме: статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК. Слідчі судді ВАКС здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності ВАКС відповідно до частини 1 цієї статті.

Частиною 5 статті 216 КПК визначено, що детективи НАБУ здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-2, 366-3, 368, 368-5, 369, 369-2, 410 КК, якщо наявна хоча б одна з таких умов:

1) кримінальне правопорушення вчинено: - Президентом України, повноваження якого припинено, народним депутатом України, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, Головою Національного агентства з питань запобігання корупції, його заступником, Директором Бюро економічної безпеки України, його заступником, членом Ради Національного банку України, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України; - державним службовцем, посада якого належить до категорії «А»; - депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом обласної ради, міської ради міст Києва та Севастополя, посадовою особою місцевого самоврядування, посаду якої віднесено до першої та другої категорій посад; - суддею (крім суддів Вищого антикорупційного суду), суддею Конституційного Суду України, присяжним (під час виконання ним обов`язків у суді), Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої ради правосуддя, Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; - прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1-4, 5-11 частини першої статті 15 Закону України «Про прокуратуру»; - особою вищого начальницького складу державної кримінально-виконавчої служби, органів та підрозділів цивільного захисту, вищого складу Національної поліції, посадовою особою митної служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника митної служби III рангу і вище, посадовою особою органів державної податкової служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової служби III рангу і вище; - військовослужбовцем вищого офіцерського складу Збройних Сил України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Національної гвардії України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України; - керівником суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків;

2) розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого статтями 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 368, 369, 369-2 КК, у п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, а також предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у кримінальних правопорушеннях, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 364, 410 КК, у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків);

3) кримінальне правопорушення, передбачене статтею 369, частиною першою статті 369-2 КК, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 КК або у пункті 1 цієї частини.

Кримінальний кодекс України в примітці до статті 45 визначив вичерпний перелік корупційних кримінальних правопорушень, який розширеному тлумаченню не підлягає. Так, примітка статті 45 КК визначає, що корупційними кримінальними правопорушеннями вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу. Кримінальними правопорушеннями, пов`язаними з корупцією, відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 366-2, 366-3 цього Кодексу.

Відтак слідчий суддя повинен з`ясувати чи відомості, викладені в скарзі, мають ознаки корупційних кримінальних правопорушень, які належать до підслідності НАБУ і як наслідок САП, адже корупційні кримінальні правопорушення можуть бути підслідними, окрім НАБУ, й іншим органам досудового розслідування.

3.5. Кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 364, 368, 369 КК, належать до корупційних кримінальних правопорушень, підслідних НАБУ та підсудних ВАКС, тоді як кримінальні правопорушення, передбачені статтями 209, 236, 255, 275, 365 не належать до таких.

Разом з тим, згідно з частиною 1 статті 216 КПК, слідчі органів Національної поліції (далі - НП) здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування.

Також згідно з пунктом 3 частини 3 статті 216 КПК, детективи органів Бюро економічної безпеки України (БЕБУ) здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191 (крім випадку, передбаченого пунктом 2 частини 3 цієї статті) та 364 КК, за умови що розмір предмета такого кримінального правопорушення або завданої ним шкоди становить від п`ятисот до двох тисяч розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, та його вчинено службовою особою державного органу, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків, та досудове розслідування такого кримінального правопорушення не віднесено до підслідності Державного бюро розслідувань чи НАБУ.

Враховуючи вищенаведене, статтею 216 КПК визначена диференційована підслідність кримінального правопорушення, передбаченого статтями 191 і 364 КК, залежно від встановленого законом на час вчинення таких кримінальних правопорушень конкретного розміру його предмета або завданої ним шкоди, а саме - органам Національної поліції (розмір предмета або завданої шкоди до 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб), БЕБУ (розмір предмета або завданої шкоди 500-2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб) та НАБУ (розмір предмета або завданої шкоди понад 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб).

Відтак підслідність кримінальних проваджень НАБУ та відповідно можливість здійснення судового контролю слідчими суддями ВАКС у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191 і 364 КК, а також статтями 368 і 369 КК, окрім іншого, обумовлена конкретним розміром предмета такого кримінального правопорушення або розміром завданої ним шкоди, встановленого законом на час його вчинення, що вимагає ретельного належного обґрунтування такого розміру.

При цьому слідчий суддя бере до уваги правову позицію, викладену в ухвалі від 14.12.2021 Касаційного кримінального суду ВС у справі №991/4989/21, а саме, що «Законодавець не ототожнює підслідність НАБУ і підсудність Вищого антикорупційного суду», тобто здійснення НАБУ досудового розслідування не означає автоматичної підсудності будь-якої справи ВАКС.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09.11.2023 №3460-IX та статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 № 4059-IX установлено у 2024-2025 роках такий прожитковий мінімум для працездатних осіб 3028 гривень, й відтак розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого статтями 191 чи 364 КК, або розмір завданої ним шкоди, для можливості кваліфікації діяння як кримінального правопорушення для підслідності НАБУ, а в подальшому здійснення судового контролю слідчими суддями ВАКС у 2024-2025 роках в будь-якому разі повинен становити не менше 6 056 000 грн. (3028 грн. х 2000).

Розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого статтями 368 чи 369 КК, для можливості кваліфікації діяння як кримінального правопорушення для підслідності НАБУ, а в подальшому здійснення судового контролю слідчими суддями ВАКС, у 2024-2025 роках в будь-якому разі повинен становити не менше 1 514 000 грн. (3028 грн. х 500).

Проте в жодній із заяв скаржника до САП і НАБУ не зазначено жодних відомостей про конкретний розмір предмету кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 364, 368, 368-5, 369 КК, чи про розмір завданої шкоди.

Також зі змісту заяв до САП і НАБУ і скарг не вбачається жодних конкретних як об`єктивних, так і суб`єктивних ознак зловживання службовим становищем згаданими в них особами та реального заподіяння істотної шкоди або тяжких наслідків охоронюваним законом правам та інтересам держави чи скаржника, та ознак незаконного збагачення, тобто не наведено ознак складу корупційних кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 364, 368, 368-5 369 КК, що свідчить про відсутність хоча б однієї ознаки підслідності, передбаченої пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК.

Таким чином, скаржник, хоч і заявляв про вчинення корупційних кримінальних правопорушень, тобто про наявність гіпотетичних умов підслідності НАБУ, проте не навів будь-яких переконливих аргументів, які б у своїй сукупності переконували б щодо реального існування ознак кримінальних правопорушень.

Відтак судом встановлено, що зі змісту заяв скаржника до САП і НАБУ про вчинення кримінальних правопорушень та з наявних матеріалів не вбачається достатніх об`єктивних вагомих обставин вчинення будь-яких кримінальних правопорушень. Окрім того, скаржник посилається на вчинення кримінальних правопорушень, проте викладені обставини не свідчать про їх ймовірність і доводи скаржника не є достатніми для отримання зазначеного вище висновку, не потребують перевірки засобами кримінального процесу, а тому такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Загалом слідчий суддя вважає, що ініціювання скаржником кримінального переслідування службових осіб має ознаки наміру використання самого факту гіпотетичного внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінальних правопорушень та подальшого здійснення досудового розслідування, під час якого будуть обмежуватись права та свободи таких осіб, винятково із метою тиску на них.

3.6. Відповідно до частини 2 статті 307 КПК, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

З огляду на те, що скаржником не доведено обов`язок посадових осіб САП і НАБУ внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень та як наслідок їх бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за наслідками надходження заяв про кримінальні правопорушення, в задоволенні скарги належить відмовити.

Керуючись статтями 33-1, 216, 303-309, 369-372, 532 КПК суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні скарг ОСОБА_1 від 07.03.2025, 11.03.2025, 12.02.2025 на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні посадовими особами САП і НАБУ відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР після отримання заяв про вчинення кримінального правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали оголошено 14.03.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_15 ____________