ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 619/934/19 Головуючий 1-ї інстанції: ОСОБА_1
Провадження №11-сс/818/385/25 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2025 року м. Харків

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

- головуючого судді ОСОБА_2 ,

- суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

- секретаря ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Богодухівського районного суду Харківської області від 20.02.2025,-

В С Т А Н О В И Л А:

Цією ухвалою відмовлено у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної ухвали, приймаючи рішення про відмову у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_6 , слідчий суддя керувався положеннями ч. 1 ст. 303 КПК України.

Не погодившись з постановленим процесуальним рішенням слідчого судді, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Богодухівського районного суду Харківської області від 20.02.2025.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала слідчого судді не відповідає фактичним обставинам справи та вимогам КПК України.

Повідомлені належним чином про час та місце розгляду апеляції учасники справи до суду апеляційної інстанції не прибули.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просив розглядати справу без його участі.

За наведених вище обставин враховуючи стислі строки регламентовані ч. 2 ст. 422 КПК України судова колегія вважає можливим розглянути апеляцію по суті, без учасників справи, належним чином повідомлених про час та місце проведення апеляційного розгляду, так як в силу вимог ч.4 ст.405 КПК України дані обставини не є перепоною для апеляційного розгляду.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

З матеріалів судового провадження вбачається, що 20.02.2025 ОСОБА_6 звернувся до Богодухівського районного суду Харківської областізі скаргою, в якій просив зобов`язати слідчого в кримінальному провадженні ,внесеному до ЄРДР за №0000348 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України виконати вказівки прокурора від 15.09.2023, надавати письмові повідомлення про хід слідства по справі..

Слідчий суддя зазначив, що скарга ОСОБА_6 подана з порушенням вимог статей 303, 304 КПК України, у відкритті провадження за скаргою в цілому необхідно відмовити.

Судова колегія не погоджується з даним висновком.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії чи бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги обчислюється з дня отримання особою її копії.

Ч. 4 ст. 304 КПК України передбачає, що слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, в провадженні СВ Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0000348 від 21.06.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України рішення слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, зокрема, є рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Оскільки прокурор своєю вказівкою від 15.09.2023 доручив слідчому в кримінальному провадженні виконати ряд слідчих дій.

Тому, висновок слідчого судді про те, що необхідно відмовити ОСОБА_6 у відкритті провадження є передчасним.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановлюється ухвала про скасування рішення слідчого чи прокурора, зобов`язання припинити дію, зобов`язання вчинити певну дію, відмову у задоволенні скарги.

Слідчий суддя не врахував, що згідно з положеннями ч.ч. 1, 6 ст. 9 КПК у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 8 КПК кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються основними цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Для вирішення питання щодо строку оскарження ухвали слідчого судді необхідно здійснити аналіз і тлумачення вказаних вище норм КПК з урахуванням вимог Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), рішень ЄСПЛ і Конституційного Суду України, норм КПК про загальні засади кримінального провадження.

Серед основних засад судочинства Конституція України визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на оскарження судового рішення.

Усталеною правовою позицією ЄСПЛ є те, що право на доступ до суду є елементом права на справедливий суд, гарантований ст. 6 Конвенції. У Рішенні «Голдер проти Об`єднаного Королівства», яке є основоположним у контексті тлумачення права на доступ до суду, ЄСПЛ зауважив, що «право доступу до правосуддя є однією з невід`ємних складових права, гарантованого п. 1 ст. 6. Це непоширювальне тлумачення, яке покладає нові зобов`язання на Договірні Держави: цей висновок ґрунтується на термінології першого речення п. 1 ст. 6, прочитаного в контексті даної статті, з урахуванням предмета та мети нормативного договору, яким є Конвенція, а також загальних принципів права» (п. 36).

У статті 24 КПК закріплено положення такої засади кримінального провадження, як забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності. Відповідно ж до ч. 1 цієї статті кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дії чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Оскільки, встановивши помилковість висновків суду першої інстанції, апеляційний суд позбавлений процесуальної можливості постановити судове рішення за скаргою ОСОБА_6 без розгляду його по суті слідчим суддею, а тому, за відсутності іншого законодавчо визначеного способу забезпечення виконання завдань кримінального провадження (ст .2 КПК України), колегія суддів застосовує найприйнятніший спосіб захисту порушеного права через відновлення процедури оцінки клопотання заявника слідчим суддею з точки зору можливості її прийняття.

Конституційний Суд України в Рішенні від 23.11.2018 № 10-р/2018 зазначив, що відповідно до принципу верховенства права держава має запровадити таку процедуру апеляційного перегляду справ, яка забезпечувала б ефективність права на судовий захист на цій стадії судового провадження, зокрема давала б можливість відновлювати порушені права і свободи та максимально запобігати негативним - індивідуальним наслідкам можливої судової помилки.

За наведених обставин, ухвала слідчого судді Богодухівського районного суду Харківської області від 20.02.2025 є передчасною і підлягає скасуванню, а матеріали за скаргою ОСОБА_6 підлягають поверненню для вирішення питання щодо можливості його розгляду за відсутності інших процесуальних перешкод.

Керуючись ст. 392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Богодухівського районного суду Харківської області від 20.02.2025щодо відмови у відкритті провадження по скарзі скасувати, а матеріали кримінального провадження повернути до Богодухівського районного суду Харківської області для відновлення процедури, передбаченої ст. 304-306 КПК України та вирішення питання щодо можливості розгляду скарги по суті за відсутності інших процесуальних перешкод.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді