Справа № 215/4266/24
1-кп/215/398/25
У Х В А Л А

Іменем України

04 березня 2025 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000299 від 03.04.2024 відносно обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

ВСТАНОВИВ:

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк шістдесят днів. При цьому посилався на те, що на даний час існують ризики, передбачені пп.1, 3,4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, ОСОБА_4 маючи не зняту і не погашену в установленому порядку судимість за вчинення злочинів проти власності обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину в період визначеного судом іспитового строку та усвідомлюючи можливість застосування до нього покарання може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. На даний час ще не допитані свідки, які приймали участь у проведенні НСРД. Крім того, ОСОБА_4 судимий за вчинення корисливих злочинів проти власності, не працює та не має постійного джерела доходу, в зв`язку з чим є підстави вважати, що він може вчинити інше корисливе кримінальне правопорушення з метою здобуття грошових коштів для існування. Зазначене свідчить про неможливість застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

ОСОБА_4 не заперечує проти заявленого пркурором клопотання.

Захисник підтримала правову позицію підзахисного.

Суд, вислухавши клопотання прокурора, з`ясувавши думку обвинуваченого ОСОБА_4 , та його захисника, приходить до наступного.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Частиною 4 ст. 176 КПК України передбачено, що запобіжні заходи під час судового провадження застосовуються судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Частиною 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Судом враховується, що на даний час наявні ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: у разі зміни запобіжного заходу обвинувачений може переховуватись від суду; незаконно впливати на свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується в тяжкому злочині, за який законом передбачено покарання більш ніж 10 років позбавлення волі, тому він усвідомлюючи відповідальність, яка загрожує йому у разі доведеності провини, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин може переховуватися від суду.

Крім того, зважаючи на те, що ОСОБА_4 було засуджено за корисливий злочин, за ч.2 ст.190 КК України, та в період встановленого судом іспитового строку знову вчинив корисливий злочин, суд вважає, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення з метою особистого збагачення.

Оцінюючи сукупність обставин, що враховуються при продовженні дії запобіжного заходу, які визначені ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, його вік та стан здоров`я, відомості про його особу, який неодружений, не має місця реєстрації, тобто у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, суд приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно обвинуваченого ОСОБА_4 на даний час є неможливим.

Таким чином, суд вважає, що підстави для продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 тримання під вартою, не відпали, альтернативні більш м`які запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченого та є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Отже, на підставі вищевикладеного, суд вважає необхідним продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів.

Суд, керуючись правилами ч. 5 ст. 182, ст. 183 КПК України, знаходить правові підстави для визначення обвинуваченому ОСОБА_4 розміру застави, достатньої для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 197, 199, 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, на час розгляду справи у суді, але не більше ніж на 60 (шістдесят) днів, тобто по 02 травня 2025 року включно.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що йому може бути обрано більш м`який запобіжний захід у вигляді застави в разі внесення застави в сумі 60560 грн.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого наступні обов`язки з моменту звільнення з під варти:

- не відлучатися з місця проживання: АДРЕСА_1 , без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну місця свого проживання;

- утримуватися від спілкування з особами, визначеними судом;

- здати на зберігання суду свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд за кордон України.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків покладених судом, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетрвської області протягом п`яти днів з дня проголошення.

Суддя: