Справа № 752/9992/24
Провадження №: 1-кс/752/5303/24
У Х В А Л А

05 липня 2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000186 від 22.04.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332 КК України,

встановив:

Слідчий звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, в якому просить продовжити щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, одночасно визначивши підозрюваному альтернативний захід у вигляді застави у розмірі 1514000 грн.

Захисником були подані письмові заперечення. Так, сторона захисту вважає, що клопотання необґрунтоване, а тому задоволенню не підлягає. Посилання сторони обвинувачення у клопотанні на наявність діючого паспорту для виїзду за кордон є безпідставним, оскільки цей документ був вилучений під час обшуку у даному кримінальному провадженні. З 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан та мобілізацію, у зв`язку із чим, ОСОБА_4 як військовозобов`язаний не має права покидати територію України. Звертав увагу, що сторона захисту ініціювала перед стороною обвинувачення питання укладення угоди у кримінальному провадженні на намір підозрюваного на співпрацю зі слідством, що свідчить про відсутність наміру ухилитись від слідства. Сторона захисту вважає, що перелік слідчих дій, про необхідність проведення яких зазначає сторона обвинувачення у клопотанні свідчить, що всі докази, які мають значення для кримінального провадження сторона обвинувачення вже отримала, а отже нічого вже ховати чи знищувати. Ризик впливу на свідків є надуманим та непідтвердженим жодними доказами. Більш м`який запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, зокрема запобіжний захід у виді домашнього арешту із носінням електронного засобу контролю цілком зможе нівелювати ризик переховування від слідства і суду. Просив врахувати, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання у Київській області, займався волонтерською діяльністю. Також просив зменшити розмір альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави до 120 розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян, що становить 363360 грн. Надав позитивні характеристики, подяки, медичні довідки ОСОБА_4 , а також довідку з ПриватБанку про наявність у ОСОБА_8 коштів на його рахунку у сумі 200504 грн., 54 коп.

Дослідивши клопотання та копії матеріалів, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання частково, виходячи з наступного.

Як слідує із клопотання СУ ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000186 від 22.04.2024 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332 КК України.

10.05.2024 о 10-10 год. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

10.05.2024 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а саме: незаконному переправлені осіб через державний кордон України, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, із корисливих мотивів.

На цей час у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Конотоп Сумської області, українець, громадянин України, раніше не судимий, не працюючий, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 .

01.07.2024 заступником керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_9 винесено постанову про продовження строку досудового розслідування до 3 місяців у кримінальному провадженні за №0000186 від 22.04.2024.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраним у кримінальному проваджені доказами, а саме: протоколами допитів свідків, заявою про вчинення кримінального правопорушення, протоколом затримання підозрюваного, протоколами обшуків від 09.05.2024 та 10.05.2024; протоколами оглядів речових доказів; матеріалами проведених НСРД; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_10 , а також іншими матеріалами кримінального провадження.

Строк тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою закінчується 08.07.2024, однак внаслідок складності даного провадження та великим обсягом процесуальних, слідчих (розшукових) дій, які необхідно провести, встановленням на території міста Києва та у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, завершити досудове розслідування у вказаний строк неможливо, так як у даному кримінальному провадженні необхідно виконати наступні слідчі (розшукові) дії: - отримати дозвіл Київського Апеляційного суду на розтаємнення ухвал про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій; - отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження, матеріали проведених негласних слідчих дій; - отримати ухвали та провести тимчасовий доступ до речей та документів, що знаходяться у володінні ДМС України, Пенсійного Фонду України; - провести допити свідків; - провести огляд, вилучених в ході обшуків, речових доказів; - провести інші слідчі дії необхідні для встановлення всіх обставин скоєного кримінального правопорушення; - скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Здійснення вищевказаних процесуальних, слідчих (розшукових) дій під час проведення досудового розслідування необхідно для всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, оскільки в подальшому під час проведення судового розгляду даного провадження вони можуть мати доказове значення винуватості підозрюваних осіб.

Метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків або потерпілих у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто в межах вказаного кримінального провадження існують ризики передбачені ст. 177 КПК України.

На думку сторони обвинувачення, у кримінальному провадженні наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. п. 1,2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України, на даний час заявлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились.

Таким чином, зміна запобіжного заходу на більш м`який не зможе запобігти зазначеним ризикам та забезпечити завдання кримінального провадження.

11.05.2024 слідчим суддею Голосіївського суду було обрано ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 08.07.2024 року включно, одночасно визначивши підозрюваному альтернативний захід у вигляді застави, у розмірі 500 розмірів прожиткового мінімуму працездатних осіб, що становить 1 514 000 гривень.

Враховуючи викладене, з метою запобіганням спробам ОСОБА_4 переховуватись від органів досудового слідства та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне пра вопорушення, слідчий клопоче продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у межах строку досудового розслідування, одночасно визначивши підозрюваному альтернативний захід у вигляді застави, у розмірі 1 514 000 гривень.

У відповідності до статті 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Так, слідчим суддею встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах. При цьому, слідчий суддя бере до уваги доведені прокурором обставини, якими слідчий обґрунтовує на підставі ст. 177 КПК України наявність ризиків, викладених у клопотанні, які на даний час не зменшились, не дивлячись на значний обсяг проведених слідчих та процесуальних дій, складність провадження не дозволяє завершити досудове розслідування.

Під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу підозрюваному у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання у Київській області, його стан здоров`я, раніше не судимий.

Разом із тим, слідчий суддя вважає, що вищенаведене на даний час не може свідчити про те, що більш м`який запобіжний захід зможе запобігти встановленим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, в сукупності із вищевказаними обставинами враховує вагомість наявних доказів про вчинення останнім інкримінованих йому кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у кримінальних правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; характер та обставини вчиненого кримінальних правопорушення, даних про особу підозрюваного, його соціальних зв`язків, та приходить до висновку про відсутність достатніх стримуючих факторів, які б дозволили застосувати менш суворий запобіжний захід та запобігти, передбаченим ст. 177 КПК України ризикам.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання слідчого щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного.

Разом із тим, слідчий суддя вважає необґрунтованим раніше визначений розмір застави у сумі 1514000 грн.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення. Проте обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити.

Позиція Європейського суду стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. У цій справі, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, заявник стверджував, що сума застави у його справі була необґрунтовано високою та не враховувала конкретні обставини й умови його особистого життя. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пунктом 3 ч. 5 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає за можливе зменшити раніше визначений розмір застави до 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,-,

постановив:

клопотання - задовольнити частково.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 10.08.2024 року.

Зменшити раніше визначений розмір застави ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 11.05.2024 до 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами: отримувач - ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р UА1012089, призначення платежу - застава.

Підозрюваний або заставодавець мають у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Після отримання і перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання у відповідні органи державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин та не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Роз`яснити, що у відповідності до ч. 10 ст. 182 КПК України у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1