Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/125/25 Слідчий суддя ОСОБА_1
Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.02.2025 року. Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю: секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

апелянта ОСОБА_7 ,

представника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому, в режимі відео конференції, апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 , який діє в інтересах скаржника ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 18.02.2025, якою скаргу ОСОБА_7 на постанову начальника сектору дізнання Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 від 22.12.2023 року про закриття кримінального провадження № 0000064 від 21.04.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України - повернуто особі, що подала скаргу,

В С Т А Н О В И Л А:

Скаржник ОСОБА_7 разом із своїм захисником ОСОБА_8 звернулись до Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області зі спільною скаргою на постанову начальника сектору дізнання Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 від 22.12.2023 року про закриття кримінального провадження № 0000064 від 21.04.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Скаргу мотивовано тим, що приблизно в кінці 2024 року ОСОБА_7 отримав постанову начальника сектору дізнання Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 від 22.12.2023 року про закриття кримінального провадження № 0000064 від 21.04.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України. При цьому, на думку заявників оскаржувана постанова є незаконною, а відтак постанова про закриття підлягає скасуванню.

Крім того, скаржник ОСОБА_7 разом із своїм захисником ОСОБА_8 просили поновити строк на оскарження вищезазначеної постанови дізнавача про закриття кримінального провадження, оскільки майор поліції ОСОБА_9 залякала ОСОБА_7 та останній боявся за своє життя, а тому не мав змоги звернутися до суду раніше.

Ухвалою слідчого судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 18.02.2025 ОСОБА_7 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_8 , повернуто скаргу на постанову начальника сектору дізнання Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 від 22.12.2023 року про закриття кримінального провадження № 0000064 від 21.04.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

В ухвалі слідчий суддя роз`яснив, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Судове рішення мотивовано тим, що доводи заявника щодо поважності пропуску строку на звернення до слідчого судді зі скаргою, на думку слідчого судді, не свідчать про поважність причин пропуску встановлених КПК України строків.

Таким чином, заявником не наведено у скарзі обставини, які в розумінні ст. 117 КПК України, слідчий суддя міг би визнати поважними та які б свідчили про об`єктивні причини, які перешкоджали заявнику подати таку скаргу в строк, передбачений ст. 304 КПК України.

В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_8 , в інтересах скаржника

ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді та скасувати постанову начальника сектору дізнання Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 від 22.12.2023 року про закриття кримінального провадження № 0000064 від 21.04.2021 року.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що приблизно в кінці 2024 року ОСОБА_7 отримав постанову начальника сектору дізнання Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 від 22.12.2023 року про закриття кримінального провадження № 0000064 від 21.04.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України. При цьому, на думку заявника оскаржувана постанова є незаконною, а відтак постанова про закриття підлягає скасуванню. А обставини наведені ОСОБА_7 з приводу того, майор поліції ОСОБА_9 залякала його словами, щоб він «фільтрував базар та не рипався», є поважними причинами для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Заслухавши доповідача, адвоката ОСОБА_8 , який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, прокурора який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали скарги та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з таких підстав.

Так, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявником, потерпілим, його представником чи законним представником може бути оскаржено рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

У проданій скарзі скаржник ОСОБА_7 разом із своїм захисником ОСОБА_8 зазначає, що постанову про закриття кримінального провадження отримав ОСОБА_7 приблизно в кінці 2024 року.

Також скаржник ОСОБА_7 разом із своїм захисником ОСОБА_8 просили поновити строки на оскарження вищезазначеної постанови про закриття кримінального провадження, оскільки майор поліції ОСОБА_9 його залякала та він боявся за своє життя, а тому не мав змоги звернутися до суду раніше.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений процесуальний строк може бути поновлений слідчим суддею, якщо його пропущено з поважних причин.

Поновлення процесуального строку передбачає встановлення учасникам кримінального провадження ухвалою слідчого судді додаткового проміжку часу для вчинення процесуальної дії за умови пропуску строку з поважних причин. Особою, яка порушує питання поновлення пропущеного строку, має бути доведено, що передбачений нормами КПК України строк не використаний за призначенням та доведено поважність такого пропуску.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи, і перешкодили йому виконати процесуальні дії у межах встановленого КПК України проміжку часу. До їх числа відносяться:

1) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини);

2) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження;

3) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад;

4) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю;

5) несвоєчасне одержання процесуальних документів;

6) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк.

Вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Інститут строків сприяє досягненню юридичної визначеності у кримінально-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу не зловживати наданими їм правами. Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі №3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином враховуючи те, що скаржник ОСОБА_7 разом із своїм захисником ОСОБА_8 просять поновити строк на оскарження з підстав, наявність яких необхідно встановити в установленому Законом порядку, проте не надали будь-яких доказів підтвердження поважності причин пропуску строку, колегія суддів погоджується з думкою слідчого суддів про те, що доводи заявників щодо поважності пропуску строку на звернення до слідчого судді зі скаргою не свідчать про поважність причин пропуску встановлених КПК України строків.

При цьому, необхідно зазначити про те, що вимогами ст. 129 КК України встановлено відповідальність за погрозу вбивством.

Обставини на які посилаються скаржник ОСОБА_7 разом із своїм захисником ОСОБА_8 про поновлення строку, а саме те, що майор поліції ОСОБА_9 залякала ОСОБА_7 та останній боявся за своє життя можуть бути кваліфіковані органом досудового розслідування за відповідною частиною ст. 129 КК України.

А тому, враховуючи те, що скаржник разом із своїм захисником не зверталися із відповідною заявою до правоохоронних органів, та перевірка вказаних обставин в установленому Законом порядку не проводилась, суд позбавлений можливості самостійно встановити факт того, що майор поліції ОСОБА_9 залякала ОСОБА_7 та останній боявся за своє життя, оскільки за вказані дії встановлена відповідальність за відповідною частиною ст. 129 КК України та з відповідною заявою до правоохоронних органів вони не звертались.

Таким чином, колегія суддів погоджується з думкою слідчого суддів про те, що заявником не наведено у скарзі обставини, які в розумінні ст. 117 КПК України слідчий суддя або в даному випадку суд міг би визнати поважними, та які б свідчили про об`єктивні причини, які перешкоджали заявнику подати таку скаргу в строк, передбачений ст. 304 КПК України.

В той же час повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 , який діє в інтересах скаржника

ОСОБА_7 необхідно залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 18.02.2025 необхідно залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 309, 376, 380, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 , який діє в інтересах скаржника

ОСОБА_7 , - залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 18.02.2025, якою скаргу ОСОБА_7 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_8 , на постанову начальника сектору дізнання Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 від 22.12.2023 року про закриття кримінального провадження № 0000064 від 21.04.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України - повернуто особі, що подала скаргу, - залишити без зміни.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4