КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №11-сс/824/1060/2025 Доповідач у ІІ інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2025 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

Головуючий суддя: ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_5

прокурора: ОСОБА_6

підозрюваного: ОСОБА_7

захисника: ОСОБА_8

розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві апеляційну скаргу прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 18 грудня 2024 року щодо продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 367 КК України, у кримінальному провадженні №0000211 від 12 грудня 2024 року,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 18 грудня 2024 року клопотання Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - залишити без задоволення.

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, строком до 23 січня 2025 року у межах строків досудового розслідування;

Продовжено дію покладених на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, відповідно до частини п`ятої статті 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; утримуватись від спілкування щодо обставин кримінального провадження з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та продовжено зберігання у відповідних органах державної влади паспорту (паспортів) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Не погоджуючись з указаною ухвалою прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить оскаржувану ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою клопотання прокурора задовольнити та продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_7 під домашнім арештом за адресою: АДРЕСА_1 у період з 23 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. строком на 2 місяці, а також продовжити строки виконання підозрюваним ОСОБА_7 обов`язків, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Уважає, що оскаржувана ухвала слідчого судді є необґрунтованою та підлягає скасуванню.

Апеляційну скаргу мотивує тим, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статі 367 КК України, а саме у службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом громадським інтересам.

Зазначає, що ОСОБА_7 , продовжуючи виконувати повноваження начальника КП «Київський метрополітен», може здійснювати незаконний вплив на допитаних свідків, на ще недопитаних свідків у кримінальному провадженні, оскільки останні перебувають у службовій залежності від нього.

Вказує, що перебування ОСОБА_7 на посаді головного інженера КП Київський метрополітен» сприяло вчиненню інкримінованого кримінального правопорушення, оскільки вчинений злочин нерозривно пов`язаний із службовими обов`язками та повноваженнями підозрюваного ОСОБА_7 , що свідчить про наявність ризику вчинення інших кримінальних правопорушень, зокрема службових.

З метою запобігання ризикам, передбачених статтею 177 КПК України, сторона обвинувачення вважає за доцільне продовжити строк тримання підозрюваного під домашнім арештом та виконання покладених слідчим суддею процесуальних обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України, у межах строку досудового розслідування, оскільки вказані ризики на теперішній час не зменшились, а застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання підозрюваним ОСОБА_7 покладених на нього процесуальних обов`язків.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора ОСОБА_6 , який підтримав подану апеляційну скаргу з наведених у ній підстав, вислухавши пояснення підозрюваного ОСОБА_7 та його захисника ОСОБА_8 , які заперечували проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали, які надійшли з суду першої інстанції, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга прокурора не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як убачається з матеріалів судового провадження, у провадженні управління поліції в метрополітені ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0000211, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудового розслідування 12 грудня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 367 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_7 , будучи головним інженером КП «Київський метрополітен», з 01 січня 2020 року, в силу покладених на нього організаційно-розпорядчих і адміністративно-господарських функції, являючись службовою особою КП «Київський метрополітен», допустив службову недбалість, а саме неналежне виконання своїх службових обов`язків, через несумлінне ставлення до них, що спричинило настання тяжких наслідків охоронюваним законом громадським інтересам.

Так, службова недбалість головного інженера КП «Київський метрополітен» ОСОБА_7 , яка виразилася у незабезпеченні у повному обсязі керівництва технічною політикою на підприємстві, формування планів і програм з технічного розвитку підприємства, впровадження нової техніки, прогресивних технологій і передового досвіду, у тому числі для підвищення існуючого рівня охорони і безпеки праці на підприємстві, що не відповідало вимогам положень п. 2.1. Посадової інструкції головного інженера КП «Київський метрополітен» від 19 вересня 2023 року, не здійсненні формування відповідних планів і програм, організації якісного та високоефективного інженерного забезпечення діяльності метрополітену, не повного забезпечення надійності та безпеки в експлуатації, в частині дотримання вимог пожежної безпеки, що не відповідало вимогам положень п. 2.2. Посадової інструкції головного інженера КП «Київський метрополітен» від 19 вересня 2023 року, не здійсненні у повному обсязі заходів щодо забезпечення пожежної безпеки при технічному переоснащенні та впровадженні нової техніки, що суперечило вимогам положень п. 2.16. Посадової інструкції головного інженера КП «Київський метрополітен» від 19 вересня 2023 року, незабезпеченні впровадження на об`єктах метрополітену новітніх систем пожежної сигналізації, автоматичного пожежогасіння та систем доступу, модернізації існуючих систем, що не відповідало вимогам положень п. 2.17. Посадової інструкції головного інженера КП «Київський метрополітен» від 19 вересня 2023 року, не здійсненні у повному обсязі координації та контролю діяльності керівників структурних підрозділів підприємства щодо забезпечення пожежної безпеки, що не відповідало вимогам положень п. 2.22. Посадової інструкції головного інженера КП «Київський метрополітен» від 19 вересня 2023 року, не здійсненні заходів щодо забезпечення довгострокової служби штучних споруд та не запобігання появі їх несправностей, які відносяться до головних завдань в роботі працівників метрополітену, що суперечило вимогам положень пункту 1 розділу ІІІ «Правила технічної експлуатації метрополітенів України», не здійсненні організації у першому та третьому кварталах щорічної роботи комісії щодо проведення періодичних оглядів та спостережень штучних споруд метрополітенів у складі заступника начальника служби та начальника дистанції тунельних споруд, яку повинен очолювати заступник начальника метрополітену (головний інженер), що не відповідало вимогам положень п. 3.3.8. Інструкції з поточного утримання штучних споруд метрополітенів (ЦМетро/4300), не здійсненні організації роботи відповідних посадових осіб за щорічним графіком, затвердженим заступником начальника метрополітену (головним інженером) та начальником служби, щодо проведення огляду тунелів з рухомої одиниці або пересувної вежі, оснащеної спеціальним освітленням, для детального огляду тунельного оброблення, що не відповідало вимогам положень п. 3.4.6. Інструкції з поточного утримання штучних споруд метрополітенів (ЦМетро/4300), не здійсненні організації роботи комісії, яка призначається заступником начальника метрополітену, щодо проведення спеціальних оглядів, обстежень та спостережень за дефектними, ослабленими конструкціями та спорудами із залученням науково-дослідних інститутів, метробуду, проектних та інші організацій, а також окремих фахівців, з оформленням результатів огляду чи обстеження актом або протоколом, що не відповідало вимогам положень п. 3.5.1. Інструкції з поточного утримання штучних споруд метрополітенів (ЦМетро/4300) - перебуває у причинно-наслідковому зв`язку з настанням загрози виникнення аварійної ситуації на досліджуваному об`єкті - перебувають у причинно-наслідковому зв`язку з настанням загрози виникнення аварійної ситуації на досліджуваному об`єкті - призвела до настання тяжких наслідків, а саме потрапляння води до тунелю на перегоні між станціями метро «Деміївська» - «Либідська» КП «Київський метрополітен» по І колії, на дільниці в межах ПК73 - ПК75 Оболонсько-Теремківської лінії, утворень (сталактитів), вимивання та порушення цілісності гідроізоляції тунелю метро на протязі тривалого часу, корозії арматури збірних залізобетонних елементів оправи та поступового руйнування окремих елементів тунельної споруди.

Також установлено, що несумлінне ставлення до виконання покладених обов`язків головним інженером КП «Київський метрополітен» ОСОБА_7 призвело до настання тяжких наслідків, а саме прийняття рішення Постійною комісією з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій (Протокол № 56 від 08 грудня 2023 року), де, серед іншого, зазначено про зупинку з 08 грудня 2023 року руху електропоїздів на дільниці між станціями «Либідська» - «Теремки» Оболонсько-Теремківської лінії метрополітену м. Києва, існування потенційної загрози виникнення надзвичайної ситуації техногенного характеру, код 10131 «НС унаслідок аварії в метрополітені» та забезпечення організації та перевезення населення дублюючими метрополітену маршрутами наземного транспорту між станціями «Либідська» - «Теремки», чим завдано збитків КП «Київський метрополітен» та КП «Київпастранс» , які у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

У результаті службової недбалості головного інженера КП «Київський метрополітен» ОСОБА_7 залучено тимчасові автобусні та тролейбусні маршрути, які дублюють маршрути закритих станцій Оболонсько-Теремківської лінії Київського метрополітену (від станції метро «Теремки» до станції метро «Либідська»), на що було витрачено додаткові кошти Територіальної громади м. Києва, в особі КП «КИЇВПАСТРАНС» на суму 138 541 893,20 грн лише за період з 08 грудня 2023 року по 24 березня 2024 року.

У свою чергу КП «Київський метрополітен» внаслідок службової недбалості головного інженера КП «Київський метрополітен» ОСОБА_7 зазнало збитків через недоотримання доходів у зв`язку із закриттям та неповним функціонуванням станцій метро «Деміївська», «Голосіївська», «Васильківська», «Виставковий Центр», «Іподром» та «Теремки» в сумі 25 906 218,06 грн лише за досліджуваний період з 08 грудня 2023 року по 19 березня 2024 року включно.

Таким чином, внаслідок службової недбалості ОСОБА_7 Територіальній громаді міста Києва, в особі КП «КИЇВПАСТРАНС» та КП «Київський метрополітен» завдано збиток на загальну суму 164 448 111,26 грн.

Згідно висновку експерта №331 за результатами проведення судової економічної експертизи, у обсязі наданих на дослідження документів розрахунок збитку (недоотриманих доходів) завданого КП «Київський метрополітен» , який наведено у довідці спеціаліста №24-28/ВФЕ від 27 березня 2024 року арифметично підтверджується у розмірі 25 906 218,06 гривень.

Згідно висновку експертів №363/381 за результатами проведення комісійної судової економічної експертизи, збиток завданий КП «Київпастранс» , підтверджується у частині відповідності вихідних даних та арифметично у розмірі 138 541 893,20 грн.

23 липня 2024 року повідомлено ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, уродженцю м. Коростень Житомирської області, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , працюючому на посаді головного інженера КП «Київський метрополітен», виконуючому обов`язки начальника, раніше не судимому, про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 367 КК України, а саме у службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом громадським інтересам.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 25 липня 2024 року до підозрюваного ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною йому залишати квартиру АДРЕСА_3 строком до 23 вересня 2024 року включно.

У подальшому, 05 вересня 2024 року змінено запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_7 на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби із забороною йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 з 23 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби з покладенням на нього обов`язків.

19 вересня 2024 року підозрюваному ОСОБА_7 продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби із забороною йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 з 23 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби з покладенням на нього обов`язків, строком до 23 жовтня 2024 року включно.

14 жовтня 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва задовольнив клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві, яке погоджене першим заступником керівника Київської міської прокуратури, про продовження строку досудового розслідування до 5 (п`яти) місяців та виніс відповідну ухвалу.

Відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 21 жовтня 2024 року дію раніше обраного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби із забороною йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 з 23 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби з покладенням на нього обов`язків, продовжено до 21 грудня 2024 року включно.

11 грудня 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва задовольнив клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві, погоджене першим заступником керівника Київської міської прокуратури, про продовження строку досудового розслідування до 6 (шести) місяців та виніс відповідну ухвалу строком до 23 січня 2025 року.

12 грудня 2024 прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва виніс постанову та виділив матеріали досудового розслідування відносно підозрюваного ОСОБА_7 з провадження №0001219 від 21 жовтня 2023 року, який отримав порядковий номер №0000211.

13 грудня 2024 року на виконання доручення прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва у порядку статті 290 КПК України слідчим повідомлено сторону захисту про відкриття матеріалів та завершення досудового розслідування у кримінальному проваджені №0000211 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 367 КК України.

13 грудня 2024 року до Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000211 від 12 грудня 2024 року за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 367 КК України.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 18 грудня 2024 року клопотання Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - залишено без задоволення.

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, строком до 23 січня 2025 року у межах строків досудового розслідування;

Продовжено дію покладених на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, відповідно до частини п`ятої статті 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; утримуватись від спілкування щодо обставин кримінального провадження з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та продовжено зберігання у відповідних органах державної влади паспорту (паспортів) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З такими висновками погоджується і колегія суддів.

Згідно частини другої статті 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

За змістом частин першої-четвертої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

У справі «Маккей проти Об`єднаного Королівства» Європейський суд з прав людини зазначив, що основна мета статті 5 Конвенції полягає у запобіганні свавільного або безпідставного позбавлення волі особи.

Європейський суд з прав людини під час вирішення справи «Медведев та інші проти Франції» зауважив, що право на свободу і особисту недоторканість має першочергове значення у «демократичному суспільстві» у значенні, передбаченому Конвенцією.

Відповідно до пункту «с» статті 5 Конвенції, законними є арешт або затримання, здійснені з метою допровадження особи до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

У той же час, Європейський суд зазначає, що національний суд, який вирішує питання про взяття особи під варту, повинен визначити, чи виправдовують інші підстави, наведені органом досудового розслідування, позбавлення особи свободи.

Суд у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Відповідно до пункту 54 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Зенцов і інші проти Російської Федерації» до визнання винним обвинувачений повинен вважатися невинним, і мета даного положення, по суті, вимагає попереднього звільнення, якщо тривале утримання під вартою більш не являється обґрунтованим.

Особа, обвинувачувана у вчиненні злочину, має бути завжди звільнена до суду, за винятком випадків, коли Держава може довести, що існують «істотні і достатні» причини для обґрунтування безперервного утримання під вартою».

На переконання колегії суддів, вказані вимоги слідчим суддею належним чином дотримані.

Дійшовши висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_7 та можливість застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, слідчим суддею встановлено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 , що підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: статутом КП «Київський метрополітен» (в редакції 2021 року); положенням про службу колії, тунельних споруд і будівель комунального підприємства «Київський метрополітен»; посадовою інструкцією головного інженера КП «Київський метрополітен»; наказом (розпорядженням) про переведення на іншу роботу №915-Н/К від 20 грудня 2019 року; висновком експертів за результатами комплексної судової інженерно-технічної експертизи від 12 березня 2024 року №701/31/24; висновком експертів №25765/1447/1448 за результатами проведення судової комісійної будівельно-технічної експертизи від 07 березня 2024 року; висновком експерта №331 за результатами проведення судової економічної експертизи від 04 квітня 2024 року; висновком експертів №363/381 за результатами проведення комісійної судової економічної експертизи від 16 квітня 2024 року, а також іншими матеріалами у сукупності.

При цьому, слідчим суддею враховано тяжкість покарання за вчинення даних кримінальних правопорушень, особу підозрюваного, а також те, що докази та обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що відносно підозрюваного наявні такі ризики: незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з тим, слідчим суддею взято до уваги характер висунутої підозри, позитивні дані про особу підозрюваного ОСОБА_7 , те що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, санкція за який передбачає покарання до 5 років позбавлення волі, він вперше притягується до кримінальної відповідальності, має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання, врахував його позитивну процесуальну поведінку під час досудового розслідування, а також те, що прокурор в судовому засіданні не довів обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, а саме: недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З такими висновками погоджується колегія суддів та звертає увагу на недоведеність органом досудового розслідування тих обставин, що ризики незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення мають такий ступінь небезпеки та вірогідності, якому зможе запобігти лише запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Враховуючи конкретні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, дані про особу підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, його процесуальну поведінку під час досудового розслідування та інші обставини, передбачені статтею 178 КПК України, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого існують у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України.

Ураховуючи наведене, колегія суддів уважає, що слідчий суддя дослідив всі обставини, з`ясування яких може мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та вмотивованого рішення, в повній мірі врахував вимоги статті 194 КПК України та за відсутністю доведених обставин щодо неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, обґрунтовано застосував щодо підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Доводи, на які посилається прокурор в обґрунтування апеляційної скарги, враховані слідчим суддею при прийнятті рішення про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, який, на думку колегії суддів, співмірний з особою підозрюваного, тяжкістю кримінального правопорушення та його наслідками, та підстав вважати його занадто м`яким колегія суддів не вбачає.

При цьому, апеляційна скарга не містить та прокурором не наведено обставин, які дають підстави для висновків, що з урахуванням конкретних обставин кримінального правопорушення та особи підозрюваного, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не зможе запобігти встановленим у кримінальному провадженні ризикам.

Інші доводи апеляційної скарги прокурора висновків слідчого судді не спростовують.

Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законну та обґрунтовану ухвалу, колегією суддів апеляційної інстанції не встановлено.

Окрім того, згідно з вимогами статті 203 КПК України ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Станом на час розгляду апеляційної скарги строк дії ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 18 грудня 2024 року закінчився.

За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог статті 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому колегія суддів не вбачає підстав для її скасування та задоволення апеляційної скарги прокурора.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 199, 376, 407, 418, 422 КПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 18 грудня 2024 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_2

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_4