Справа № 761/6494/25
Провадження № 1-кс/761/4916/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2025 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу

ВСТАНОВИЛА

В провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу.

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні Головного слідчого управління Служби безпеки України перебуває кримінальне провадження, відомості щодо якого внесено до ЄРДР №0000910 від 04.10.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 111-2 КК України.

10 січня 2025 року старшим слідчим 1 відділу 1 управління досудових розслідувань Головного слідчого управління Служби Безпеки України за погодження прокурора Офісу Генерального прокурора України було повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111-2 КК України (Пособництво державі-агресору).

Згідно ухвали слідчого судді справа №761/1250/25 Шевченківського районного суду міста Києва до підозрюваного ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без права внесення застави.

Сторона захисту вважає, що кваліфікація дій підозрюваного ОСОБА_4 , а саме: ч. 1 ст. 111-2 КК України (Пособництво державі-агресору) не відповідає фактичним обставинам, які були встановлені під час досудового розслідування та кваліфікація злочинного діяння має бути змінена на: ч. 4 ст. 111-1 КК України.

Як зазначає ініціатор клопотання, підозрюваний ОСОБА_4 свою вину визнає повністю, у вчиненому щиро розкаюється, раніше не судимий до кримінальної відповідальності не притягувався, не має не погашених та не знятих судимостей. За місцем проживання та працевлаштування характеризується позитивно, а також має постійне місце проживання та соціально побутові зв`язки.

Підтвердження щодо існування ризиків у даному кримінальному провадженні відсутні.

У зв`язку з чим, адвокат ОСОБА_3 просить клопотання задовольнити, змінити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з забороною залишати житло цілодобово та носінням електронного засобу контролю.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 клопотання підтримав в повному обсязі.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію захисника та просив клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, з огляду на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, які є актуальними та підтверджуються матеріалами кримінального провадження, вказав, що доводи сторони захисту зводяться лише до суб`єктивного сприйняття підозрюваним вчинених діянь, вважав, що клопотання про зміну запобіжного заходу є передчасним на даній стадії досудового розслідування, просив відмовити в задоволенні клопотання.

Слідча суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, документи, що долучено в судовому засіданні прийшла до наступного висновку.

Так, відповідно до ст.201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятої статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

З огляду на положення частини 5 статті 201 КПК України, слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Таким чином, виходячи зі змісту ст.201 КПК України, підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час досудового розслідування та подальшого судового розгляду обвинувального акту, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

В якості підстави для зміни запобіжного заходу сторона захисту вказує на те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відсутні, підозра ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення є необґрунтованою, з огляду на невірну кваліфікацію вчиненого діяння.

Разом з тим, оцінюючи доводи, викладені у клопотанні, та наведені в ході розгляду даного клопотання, слідча суддя приходить до висновку, що доводи сторони захисту, викладені у даному клопотанні, у своїй суті зводяться до незгоди з оцінкою такої наявності ризиків та обґрунтованості підозри, наданою слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва під час застосування запобіжного заходу.

В той же час, стороною захисту до матеріалів клопотання не долучено ухвали слідчого судді про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу.

Відповідно до ст.26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити, що оцінка та перевірка законності процесуальних судових рішень Шевченківського районного суду м. Києва не входить до повноважень слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, а може бути здійснена виключно Київським апеляційним судом при розгляді апеляційної скарги на такі рішення у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.

Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком не допускається, що підтверджується правовою позицією Конституційного Суду України, викладеною у Рішенні у справі №2-рп/2011 від 11 березня 2011 року, у відповідності до якої оцінка процесуальним діям судді може даватись тільки судами апеляційної чи касаційної інстанцій.

В той же час, розглядаючи дане клопотання про зміну запобіжного заходу, слідчий суддя роз`яснює, що сутність існування положень про можливість звернення сторони захисту із клопотанням про зміну запобіжного заходу до слідчого судді стосується не можливості переоцінки вже досліджених слідчим суддею підстав для застосування чи продовження вже раніше обраного запобіжного заходу, а свідчить про врахування законодавцем такої очевидної властивості об`єктивної реальності як змінність.

Так, ухвала про застосування чи продовження раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може мати строк дії до двох місяців. Водночас за цей час обставини можуть змінитись настільки істотно, що це стане підставою для переоцінки доцільності продовження раніше застосованого запобіжного заходу до спливу строку дії вказаної ухвали. З метою усунення процесуальних перешкод для звернення до слідчого судді із клопотанням про переоцінку такої доцільності, у разі, коли обставини, які стали підставою для застосування чи продовження вже застосованого запобіжного заходу істотно змінились, водночас строк дії ухвали слідчого судді ще не закінчився, кримінальний процесуальний закон передбачив право звернення до слідчого судді, суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу.

А тому сама по собі незгода сторони захисту із рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва не є підставою для надання повторної оцінки раніше вже дослідженим обставинам.

У силу ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний, крім передбачених ст.177 КПК України ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.

Врахування зазначеного, а також тлумачення норм ст.ст. 177, 194 КПК у їх системному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить суд до висновку, що під час вирішення питання щодо зміни запобіжного заходу оцінка зібраних доказів має спрямовуватися не на досягнення твердого переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра або обвинувачення обґрунтованими.

При цьому, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Також слідча суддя наголошує, що при винесенні рішення не спирається виключно на тяжкість підозри, проте оцінює всі доводи сторін та докази якими вони ці доводи обґрунтовують в сукупності, де тяжкість підозри є лише одним з факторів, що беруться до уваги. Водночас, вказаний фактор спростовує доводи захисника про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

При цьому, висновок органу досудового розслідування з приводу причетності ОСОБА_4 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення не є очевидно необґрунтованим.

Як вбачається з наданих слідчому судді матеріалів, а також обґрунтовано прокурором в судовому засіданні, наявні ризики того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Наведені обставини у сукупності дають підстави вважати, що станом на день розгляду даного клопотання захисника про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 обставини, які враховувались слідчим суддею при застосуванні найсуворішого запобіжного заходу до підозрюваного, не змінились та ризики не зменшились.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною захисту не наведено виключних та переконливих обставин, які б свідчили про наявність підстав для зміни підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу з тримання під вартою на інший більш м`який запобіжний захід, а відтак слідча суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання захисника ОСОБА_3 про зміну ОСОБА_4 запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 201, 206, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА

Клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст оголосити 20.02.2025 року о 14 годині 20 хвилин.

Слідча суддя ОСОБА_6