Справа № 756/3154/25
Номер провадження № 1-кс/756/624/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 6 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 26.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001242, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не одруженого, офіційно не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України,

УСТАНОВИВ:

07.03.2025 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 26.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001242, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у невстановлений час, місці та день, але не пізніше 25.07.2022 у ОСОБА_4 та 4 (чотирьох) невстановлених досудовим розслідуванням осіб, які розуміючи про те, що на території України введено воєнний стан, виник умисел на незаконну порубку дерев, що розташовані на території природно-заповідного фонду України в адміністративних межах Оболонського району міста Києва, входить в загальну територію природно-заповідного фонду КП «Святошинське ЛПГ» Національного природного парку «Голосіївський», з метою використання деревини у власних потребах.

З метою реалізації свого умислу, ОСОБА_4 та 4 (чотири) невстановлені досудовим розслідуванням особи, вирішили здійснити незаконну порубку дерев на земельних ділянках в 9 та 10 кварталах в адміністративних межах Оболонського району міста Києва, що входять в загальну територію природно-заповідного фонду КП «Святошинське ЛПГ» Національного природного парку «Голосіївський», з метою їх перевезення, використання деревини для власних потреб.

Розуміючи, що діяльність створеної групи буде нести протиправний характер, ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою, спільно з 4 (чотирьома) невстановленими досудовим розслідуванням особами, розподілили між собою ролі та обов`язки, щодо незаконної порубки дерев, трелювання та перевезення дерев за допомогою транспортного засобу, а саме: мотоцикл, чорного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер двигуна НОМЕР_2 із причепом.

В подальшому, ОСОБА_4 , разом з 4 (чотирьома) невстановленими досудовим розслідуванням особами, за попередньою змовою, діючи відповідно до розробленого плану та покладених обов`язків на кожного учасника групи, маючи на меті здійснити незаконну порубку дерев на територіях природно-заповідного фонду України, 25.07.2022 в період з 09 год. 00 хв по 12 год. 00 хв., прибули на територію природно-заповідного фонду КП «Святошинське ЛПГ» Національного природного парку «Голосіївський», в межах Оболонського району міста Києва - Київське лісництво, квартал № 9, 10, та використовуючи невстановлений досудовим розслідуванням електричний/бензиновий прилад, діючи умисно, з метою використання деревини у власних потребах, всупереч вищевказаним нормам Законів, не маючи спеціального дозволу (лісорубного квитка чи ордеру), здійснили спилювання до повного відокремлення 23 (двадцяти трьох) дерев, а саме дерев породи «Сосна звичайна» діаметрами: 38,5 сантиметрів, 31 сантиметрів, 23 сантиметрів, 22 сантиметрів, 30 сантиметрів, 34,5 сантиметрів, 22,5 сантиметрів, 23,5 сантиметрів, 28,5 сантиметрів, 30 сантиметрів, 21 сантиметрів, 21,5 сантиметрів, 20 сантиметрів, 31,5 сантиметрів, 42 сантиметрів, 25 сантиметрів, 33,5 сантиметрів, 27,5 сантиметрів, 33,5 сантиметрів, 24 сантиметрів, 18 сантиметрів, 25,5 сантиметрів, 13 сантиметрів в межах 9 та 10 кварталу Київського лісництва КП «Святошинське ЛПГ» Національного природного парку «Голосіївський», які в подальшому за допомогою транспортного засобу, а саме: мотоцикл, чорного кольору, реєстраційний номер 3363 КХЗ, номер двигуна НОМЕР_2 із причепом, здійснили їх часткове перевезення до невстановленого досудовим розслідуванням місця.

Таким чином ОСОБА_4 , який діяв спільно із 4 (чотирма) невстановленими особами, внаслідок вказаних умисних дій, інтересам територіальної громади міста Києва в особі КП «Святошинське ЛПГ» спричинено шкоду у розмірі 1 351 573 гривень, що в шістдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян та становить тяжкі наслідки.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у незаконній порубці дерев, вчиненому на території природно-заповідного фонду, вчинене за попередньою змовою групи осіб, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту у відношенні підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, незаконно впливати потерпілих, свідків, експерта у цьому ж кримінальному провадженні, можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, ураховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1. ст. 177 КПК України, як і неможливості застосуванні іншого запобіжного заходу.

В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, задля застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, прокурор посилається на те, що ризиком того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду є те, що останній, усвідомлюючи міру покарання за кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, може навмисно переховуватись від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки покарання за тяжкий злочин передбачає позбавлення волі на строк до семи років.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження є те, що підозрюваному ОСОБА_4 на даний час відомо потерпілого та свідків, яких він під погрозою насильства може змусити змінити показання або взагалі відмовитись давати покази. Описане може суттєво ускладнити проведення досудового розслідування в подальшому.

Ризиком того, що підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілих, свідків, експерта у цьому ж кримінальному провадженні, є те, що підозрюваному відомо анкетні дані, місця проживання вказаних осіб, так як протоколи допитів із зазначенням анкетних даних таких осіб з даним клопотанням. Підозрюваний ОСОБА_4 шляхом вмовляння, погрози або підкупу може схиляти таких осіб до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином є те, що з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynskiv. Poland § 43) та з огляду на те, що на даний час органом досудового розслідування не встановлено всіх осіб причетних до вчинення вказаних кримінальних правопорушень осіб та можливих потерпілих, підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати встановленню таких обставин.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється є тривалий характер та систематичність вчинення інкримінованого йому злочину, а також те, що підозрюваний на теперішній час офіційно не працевлаштований, не має постійних джерел доходу та належних засобів для існування, підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину та перебуваючи на волі може продовжити свою злочинну діяльність. В тому числі слід врахувати спосіб, методи і цинічність вчинення кримінального правопорушення, а тому вказаний ризик слід розглядати в аспекті наявності інших підтверджених ризиків та систематичності описаних у письмовому повідомленні про підозру діянь, що в сукупності свідчить про ймовірність свідомої поза процесуальної поведінки ОСОБА_4 ..

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні також просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого, оскільки підозра не є обґрунтованою, як і існування будь яких ризиків, підозрюваний раніше не судимий. Крім того, всі особи, що були того дня у лісі встановлені, але підозри більше нікому не повідомлені. Захисник також заперечує щодо розміру шкоди, оскільки подія відбулась в 2022 році, де, як встановлено протоколом огляду, було зрубано 5 дерев, а в 2024 році вже виявлено зрубаними 23 дерева. Ніхто з допитаних не вказав, що саме ОСОБА_4 зрубав ці дерева.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, підтримав думку свого захисника.

Вислухавши прокурора, слідчого, підозрюваного та захисника, дослідивши надані докази та матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Оболонського відділу поліції ГУНП в місті Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 26.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001242, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

26.02.2025 в рамках кримінального провадження №0001242 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру щодо вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази:

- протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 25.07.2022;

- протокол огляду місця події від 25.07.2022 за адресою: АДРЕСА_2 , 10 квартал Київського лісництва;

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 28.07.2022;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 27.07.2022;

- протокол огляду місця події від 01.08.2022 за адресою: АДРЕСА_3 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 20.02.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 20.02.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 21.02.2024;

- відповідь КП «Святошинське лісопаркове господарсто» від 29.02.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 23.04.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 29.04.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 13.06.2024;

- протокол огляду місця події від 17.06.2024 за адресою: АДРЕСА_2 ;

- відповідь з Державної екологічної інспекції України Державної екологічної інспекції столичного округу від 26.06.2024;

- висновком експертного дослідження № 7739/24-63 від 12.08.2024;

- ухвали Оболонського районного суду про тимчасвий доступ;

- довідка аналітичного технічного аналізу;

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімком за участю ОСОБА_9 ;

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімком за участю ОСОБА_12 ;

- повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення від 26.02.2025.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд ураховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України. Оскільки сукупність досліджених судом матеріалів досудового розслідування, як і показання підозрюваного, на даній стадії кримінального провадження, є достатніми аби стверджувати, що ОСОБА_4 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у повідомленні про підозру обставинах.

Згідно зі ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як видно з клопотання, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування слідчим зазначається про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 , у вигляді домашнього арешту.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, захисника, беручи до уваги особистість ОСОБА_4 , суд не погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та/ або суду, знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, незаконно впливати потерпілих, свідків, експерта у цьому ж кримінальному провадженні, можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, суд відхиляє доводи прокурора щодо ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органу досудового розслідування, оскільки події мали місце 2022 року, а з того часу ОСОБА_4 не вчиняв дій щодо ухилення або переховування від органу досудового розслідування чи суду.

Суд відхиляє доводи прокурора, що підозрюваний ОСОБА_4 може впливати на свідків, оскільки суду не наведено жодних фактів вчинення ОСОБА_4 протиправних дій щодо свідків даного кримінального провадження, хоча події мали місце понад два роки тому, протягом якого у ОСОБА_4 не було будь-яких запобіжних заходів в цьому кримінальному провадженні. Суд відхиляє доводи прокурора щодо вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_4 раніше не судимий, за час, що пройшов з часу кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється останній, даних щодо його протиправної поведінки суду не надано. Суд також вважає не доведеними ризики того, що ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на їх підтвердження органом досудового розслідування взагалі не надано обгрунтованих даних.

Аналізуючи вказані ризики суд також їх співставляє з відомостями, які суд має оцінити в порядку ст. 178 КПК України, а саме тяжкість покарання, що інкримінований злочин є тяжким, рівень доведеності підозри (вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення), а також те, що ОСОБА_4 має міцні родинні та соціальні зв`язки, не офіційно, але працює, має постійне місце проживання та раніше не судимий.

Також варто узяти до уваги, що клопотання слідчого стосується застосування запобіжного заходу в вигляді цілодобового домашнього арешту. Хоча, згідно з правовою позицією ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування, цілодобовий домашній арешт відповідає запобіжному заходу в вигляді тримання під вартою, бо прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.

Також суд бере до уваги, що мети ізоляції підозрюваного цілодобово вдома, слідчим в клопотанні, та прокурором в судовому засіданні, не наведено, як і завдань, які будуть досягнуті таким запобіжним заходом.

Суд наголошує, що запобіжний захід не може бути покаранням чи заходами впливу на підозрюваного (примушуванням до певних дій), бо має виконувати лише забезпечувати виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також усунення ризиків. Хоча, як вже наведено судом, клопотання та відомості надані в судовому засіданні, не містять обґрунтованих посилань на вказану мету.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, але не довів обставини, передбачених п. 2, тобто існування ризиків, а отже і обставин - наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Згідно з ч. 3 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

Установлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що відсутні підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту. Але для досягнення дієвості завдань кримінального провадження відповідно до ч. 3 ст. 194 КПК України буде достатнім зобов`язання ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, а саме до слідчого у кримінальному провадженні, внесеного 26.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001242, або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

Отже, у задоволенні клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 26.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001242, про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, слід відмовити, зобов`язав ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 181, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 26.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001242, про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України - відмовити.

Зобов`язати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до слідчого в кримінальному провадженні, внесеного 26.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001242, або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1