Справа № 645/7527/24
Провадження № 1-кс/645/1862/24
У Х В А Л А

про повернення клопотання про арешт майна

19 грудня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі слідчого судді ОСОБА_1 , перевіривши клопотання слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001293 від 28.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

в с т а н о в и в:

Слідчий СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_2 звернулась до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0001293 від 28.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання слідчого приходить до висновку про необхідність повернення даного клопотання прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно з чч.1,2 ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом. Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Встановлено, що 28.05.2024 року СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001293, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

У межах розслідування вказаного кримінального правопорушення слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, яке було виявлене та вилучене 19.12.2024 під час обшуку, проведеного на підставі ухвали слідчого суду Фрунзенського районного суду м. Харкова від 16.12.2024, за адресою: м.Харків, вул.Лисаветинська, буд. 44, а саме на: мобільний телефон марки «Samsung», золотистого кольору, який був упакований в сейф-пакет CRI1079783 та банківську картку АТ «Приватбанку» № НОМЕР_1 , яку було упаковану в сейф-пакет CRI1079782.

Відповідно до положень п. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України при зверненні з клопотанням про арешт майна необхідно зазначати перелік і види майна, що належить арештувати.

Згідно з ч.ч. 1,2 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу. Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Суд приходить до висновку, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт має бути належним чином описане, з процесуальним закріпленням його індивідуальних та родових ознак, що надасть можливість його повної ідентифікації.

Проте, відповідні копії протоколів опису майна у матеріалах клопотання відсутні.

Окрім того, матеріали клопотання не містять доказів того, що вказане у клопотанні майно відноситься до предметів злочину саме у кримінальному провадженні № 0001293.

Також, з клопотання та доданих до нього документів вбачається, що майно, про яке йдеться в клопотанні, було виявлено та вилучено під час проведення обшуку за адресою: м. Харків, вул.Лисаветинська, буд. 44, за участі ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При цьому, матеріали клопотання не містять відомостей щодо процесуального статусу вказаної особи у кримінальному провадженні № 0001293.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у клопотанні відсутні відомості про те, хто є власником майна, на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт, у зв`язку із чим, слідчий суддя приходить до висновку, що останній є третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Відповідно до ч. 2 ст. 64-2 КПК України прокурор звертається до суду з клопотанням про арешт майна третьої особи.

Тобто, із клопотанням про арешт майна, яке належить третій особі, до суду може звернутися тільки прокурор. Однак, як зазначено вище, із вказаним клопотанням про арешт майна звернувся слідчий за погодженням із прокурором.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків у строк 72 години.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.

Керуючись ст.ст. 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні №0001293 від 28.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України повернути прокурору Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 , для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1