№ 1-кс/755/3457/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" жовтня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, українцю, громадянину України, із середньою освітою, працюючому неофіційно експедитором, не одруженому, маючому дитину 2020 р.н., зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003614 від 23.10.2024 року, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_5 .

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні слідчого відділу Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003614 від 23.10.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 23.10.2024 року, приблизно о 18 годині 20 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спільно з іншою невстановленою досудовим розслідуванням особою, перебували на території парку «Аврора», а саме поблизу ресторану « GAGA » по вул. Сулеймана Стальського, 19 у м. Києві. У цей час, ОСОБА_5 , разом із невстановленою досудовим розслідуванням особою, з хуліганських мотивів, діючи з прямим умислом, спрямованим на грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, ігноруючи загальноприйняті правила поведінки у суспільстві, у зазначений день, час та місці, порушуючи спокій громадян у вечірній час, з формальних підстав спровокували конфлікт з потерпілими ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , який став приводом для подальшого виконання злочинного умислу, направленого на вчинення хуліганських дій.

У подальшому, реалізуючи злочинний умисел, спрямований на грубе порушення громадського порядку, ОСОБА_5 , разом із невстановленою досудовим розслідуванням особою, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння у громадському місці, на території парку «Аврора», а саме поблизу ресторану « GAGA » по вул. Сулеймана Стальського, 19 у м. Києві , у присутності сторонніх осіб, усвідомлюючи, що їх дії носять суспільно-небезпечний характер, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи з прямим умислом та особливою зухвалістю, з хуліганських мотивів, ігноруючи норми моралі та етики, у хаотичному порядку почали наносити тілесні ушкодження потерпілим ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та на неодноразові намагання припинити хуліганські дії з боку оточуючих громадян, умисно продовжували заподіювати тілесні ушкодження потерпілим, тим самим, створивши реальну загрозу здоров`ю останніх та спокою громадян.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, а саме в хуліганстві, тобто грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчинене групою осіб.

23 жовтня 2024 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КПК України.

24 жовтня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: заявою про вчинене кримінальне правопорушення; протоколом огляду місця події від 23.10.2024 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколами впізнання за фотознімками від 24.10.2024 року; протоколом допиту свідка; протоколом затримання у порядку ст. 208 КПК України; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним злочину проти громадського порядку та моральності, а саме, кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до чотирьох років, а також, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також, запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто в межах вказаного кримінального провадження існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі будучи обізнаним з мірою покарання, що передбачено санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; може незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань. Вагомою частиною доказової бази у вказаному кримінальному провадженні являються показання потерпілого та свідків, місце мешкання та роботи яких останньому відомі, що суттєво збільшує вищевказаний ризик. Крім того, на даний час встановлюється особа, яка разом із ОСОБА_5 вчинила дане кримінальне правопорушення та до якого на даний час не застосовані заходи забезпечення кримінального провадження; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме, не з`являтися за викликами до слідчого та прокурора для проведення слідчих та процесуальних дій, чим буде затягувати строки досудового розслідування; може продовжити вчинення аналогічних злочинів проти громадського порядку та моральності, а також, вчиняти злочини проти власності, адже не має офіційно джерела доходу. На той факт, що підозрюваний ОСОБА_5 може продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення аналогічного характеру, свідчить низький рівень правової свідомості та соціальної відповідальності підозрюваного, вчинення кримінального правопорушення у стані сильного алкогольного сп`яніння.

Вище перелічені ризики повністю підтверджуються матеріалами кримінального провадження і саме запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_5 , на даний час, забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків і надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених ст. 2 КПК України, а саме: захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Так, обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту спрямоване на забезпечення посилення контролю за місцем перебування підозрюваного ОСОБА_5 , виконання ним процесуальних обов`язків, попередження вчинення інших кримінальних правопорушень, продовження протиправної діяльності.

Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду, впливати на свідків, інших осіб та на розслідування кримінального провадження. Характер вчинених злочинних дій свідчить про зневажливе ставлення до норм моралі, норм закону.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді особистого зобов`язання пов`язана з тим, що останній, не будучи позбавленим можливості вільного пересування та вибору місця проживання, може вчиняти злочини або спробувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду і поза межами м. Києва.

Неможливість застосування запобіжного заходу до ОСОБА_5 у вигляді особистої поруки пов`язана з тим, що до органу досудового розслідування та суду не було звернення із письмовим зобов`язанням про те, що особа поручається за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України, і зобов`язується за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування чи суду на першу вимогу.

Неможливість застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді нічного домашнього арешту пов`язана з тим, що перебуваючи на свободі, останній може впливати на свідків, потерпілого, інших осіб, які ще не допитані в суді. Крім того, підозрюваний не має стабільних соціальних зв`язків, а тому, в органу досудового розслідування на даний час відсутні об`єктивні переконання у тому, що він буде належним чином виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням суду про застосування саме цього запобіжного заходу.

Все вищезазначене дає достатні підстави вважати, що підозрюваний при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, у подальшому, може переховуватись від слідства та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, тяжкість покарання є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та суду при обранні запобіжного заходу.

Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, з огляду на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення, доводять ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Тому, враховуючи перелічені ризики, саме такий запобіжний захід може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 .

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, зазначаючи, що на даний час, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на свідків та потерпілих, оскільки останньому відомі їх анкетні дані. Крім того, кримінальне правопорушення було вчинено групою осіб і наразі, інша особа ще не встановлена. Зокрема, підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися на виклики до слідчого, а також, вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки не має стабільного джерела доходу. Також, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення у стані алкогольного сп`яніння, а тому, запобіжний захід саме у вигляді цілодобового домашнього арешту зможе забезпечити належну процесуальну поведінку останнього.

Захисник ОСОБА_4 клопотання підтримав частково, зазначивши, що у клопотанні мають бути посилання на матеріали, які підтверджують ризики, однак, вони відсутні. Під час затримання, його підзахисний свою вину визнавав, а тому, переховуватися останній наміру не має, зокрема, є особою раніше не судимою, підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуває, має постійне місце проживання, неофіційно працює, має на утриманні малолітню дитину, а тому, прохав застосувати до його підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, надавши, таким чином, останньому можливість працювати та утримувати малолітню дитину.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника, зазначивши, що він розуміє, що його дії були незаконними, вину визнає, має на утриманні малолітню дитину, неофіційно працює, а тому, прохав застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту саме у нічний час доби.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, відповідно до вимог ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Поряд з цим, положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами ст. 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий мотивує клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних.

Так, відповідно до практики Європейського суду існує розширене трактування терміну обґрунтована підозра, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, 8eгieз А, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, що виправдати подальше розслідування або звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Будь-яка особа стороння особа може бути переконаною в тому, що ця особа причетна до даного кримінального правопорушення.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, у слідчого судді наявні підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Заслухавши думки прокурора, захисника та підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, наявні, з огляду на специфіку кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненому кримінальному правопорушенні, а також на конкретні обставини кримінального провадження та його особу, у зв`язку з чим, з метою забезпечення процесуальної поведінки підозрюваного, приходить до висновку про часткове задоволення клопотання, а саме, вважає необхідним застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання цілодобово, строком на 30 днів.

Керуючись, ст. ст. 3, 176-178, 181, 184, 194, 196, 198, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання цілодобово за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, суду залежно від стадії кримінального провадження, за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги та прибуття до місць укриття чи бомбосховища, у межах строку досудового розслідування, а саме до 21 листопада 2024 року включно.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати до визначеної службової особи, а саме старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , кожного вівторка, з метою сприяння не ухилення останнього від слідства та суду, протидії вчиненню ним інших кримінальних правопорушень; не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання; утримуватись від спілкування із потерпілим.

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.

Копію ухвали для виконання передати органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: