ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

22 жовтня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СУ Головного управління національної поліції у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0000020 внесеного до ЄРДР 13.02.2023, про застосування цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народився в с. Поліське Костопільського району Хмельницької області, українець, громадянин України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , начальник тилу заступник начальника логістики військової частини НОМЕР_1 , раніше не судимий,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий ОСОБА_6 звернувся до суду із вищевказаним клопотанням, яке погоджене з прокурором про застосування цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 ..

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні органу досудового розслідування перебувають матеріали кримінального провадження № 0000020 від 13.02.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, в ході розслідування якого у слідства виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляду запобіжного заходу.

В ході розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у тому, що він перебуваючи відповідно до наказу № 244 від 25.09.2020 командира військової частини НОМЕР_2 на посаді заступника начальника тилу логістики військової частини НОМЕР_2 , діючи умисно, з корисливих мотивів, користуючись своїм службовим становищем, з метою розтрати бюджетних коштів в інтересах фізичної особи підприємця ОСОБА_7 , виділених на закупівлю столярних виробів для потреб військової частини, у період з 12.04.2022 по 18.04.2022, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, використовуючи право Замовника військової частини НОМЕР_2 на складання та підписання офіційних документів, у невстановленому досудовим розслідуванні місці, за допомогою комп`ютерної техніки, склав, роздрукував, підписав від імені командира частини ОСОБА_8 , якому не було відомо про їх складання, договір № 15 поставки товару для державних потреб (за кошти Державного бюджету України) від 12.04.2022 та видаткову накладну № 15/1 від 18.04.2022, до яких вніс завідомо неправдиві відомості про вартість столярних виробів що становила 1 219 34,00 грн, яка була завищена на суму 614 934,00 грн., що підтверджується висновком експерта № СЕ-19/102-23/14357-ЕК від 25.08.2023 за результатами проведення судово-економічної експертизи.

В подальшому, ОСОБА_4 , будучи службовою особою, реалізуючи свій злочинний умисел направлений на розтрату бюджетних коштів в інтересах фізичної особи-підприємця ОСОБА_7 , достовірно знаючи, що вартість столярних виробів поставлених за договором № 15 поставки товару для державних потреб (за кошти Державного бюджету України) від 12.04.2022 є значно завищеною, 18.04.2022, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, подав до фінансово-економічної служби військової частини НОМЕР_2 договір № 15 поставки товару для державних потреб (за кошти Державного бюджету України) від 12.04.2022 та видаткову накладну № 15/1 від 18.04.2022 на загальну суму 1 219 34,00 грн. без ПДВ., що містили завідомо недостовірні відомості, на підставі чого, 18.04.2022 на розрахунковий рахунок фізичної особи підприємця ОСОБА_7 (код ЄРДПОУ НОМЕР_3 ), НОМЕР_4 відкритий у Філії Житомирське обласне управління АТ «Ощадбанк», надлишково та безпідставно перераховано бюджетні кошти в сумі 614 934,00 грн.

Таким чином, ОСОБА_4 , своїми умисними діями, зловживаючи своїм службовим становищем, шляхом внесенням до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей вчинив розтрату бюджетних коштів в інтересах фізичної особи-підприємця ОСОБА_7 , чим завдав майнову шкоду військовій частині НОМЕР_2 на загальну суму 614 934,00 грн, що перевищує у 250 разів неоподаткований мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину (614 934,00:1240,50=495).

З урахуванням здобутих доказів під час досудового розслідування 05.09.2024 року повідомлено про підозру:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Поліське Костопільського району Хмельницької області, українця, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , начальника тилу заступника начальника логістики військової частини НОМЕР_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366 КК України, тобто у внесенні службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, що спричинило тяжкі наслідки; ч. 4 ст. 191 КК України, тобто у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинена у великих розмірах в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженні доказами, зокрема:

висновком експерта № 2732/23-21, за результатами проведення судової товарознавчої експертизи;

довідкою спеціаліста Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області щодо дослідження документів військової частини НОМЕР_2 ;

висновком експерта № СЕ-19/102-23/14357-ЕК, за результатами проведення судової економічної експертизи;

висновком експерта №2408/24-21 від 23.08.2024, за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи;

вилученими документами щодо поставки товару (столярних виробів) для потреб військової частини;

протоколами допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ;

протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками;

іншими доказами у їх сукупності.

Підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, що зумовлює необхідність обрання останньому міри запобіжного заходу.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366, ч. 4 ст. 191 КК України.

При цьому існують ризики, передбачені п. 1, ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, що полягає у тому, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування, суду у вказаному кримінальному провадженні.

Зокрема, існує ризик того, що ОСОБА_4 усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення та невідворотність покарання, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, що є ризиком, передбаченим п. 1 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Беручи до уваги вищевикладене та існування ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість запобігти вищевказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж домашній арешт, керуючись вимогами ст. 40, 131, 132, 176, 178, 181, 184, 194 КПК України, слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, слідчому судді пояснив, що по кримінальному провадженні існують ризики, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, продовжити свою злочинну діяльність, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тому останньому необхідно обрати саме запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечили щодо задоволення клопотання слідчого, просили застосувати більш м`який запобіжний захід, суду пояснили, що підозра необгрунтована.

Слідчий суддя, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Вирішуючи питання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останнього та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Зокрема слідчий суддя враховує, те що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, раніше не судимий, військовослужбовець, одружений, має на утриманні двох дітей. Проте, на теперішній час ОСОБА_4 підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення, враховуючи вагомість наявних доказів підозри у вчиненні кримінального правопорушення, наслідки від вчиненого кримінального правопорушення, відсутність соціально стримуючих факторів, характер та обставини злочину по якому повідомлено підозру, дають підстави слідчому судді дійти обґрунтованого висновку, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, слідчий суддя вважає, що жоден із більш м`яких або жорстких запобіжних заходів, окрім цілодобового домашнього арешту, не зможе запобігти ризикам та забезпечити належну поведінку підозрюваного, а тому, з урахуванням всіх обставин, передбачених ст. 178 КПК України та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до підозрюваного ОСОБА_4 , з огляду на положення ст. 177, 181, 194 КПК України, слід застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та покласти на підозрюваного процесуальні обов`язки передбачені в ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя вважає обґрунтованим застосування запобіжного заходу до підозрюваного в межах строку досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 178, 181, 194, 196 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ Головного управління національної поліції у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, що полягає у цілодобовій забороні залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 15 (п`ятнадцять) днів, тобто до 05 листопада 2024 року.

Строк дії ухвали суду визначити до 05 листопада 2024 року.

Відповідно до ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування із особами, які є свідками, експертами, спеціалістами у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу суду для організації виконання направити начальнику ГУНП у Хмельницькій області.

Контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого слідчого СУ Головного управління національної поліції у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_12