Справа № 756/8914/24
Номер провадження № 1-кп/756/1439/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань № 15 Оболонського районного суду міста Києва питання можливості призначення кримінального провадження, внесене 28.06.20224 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002161, за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тбілісі, Республики Грузія, громадянина Грузії, який проживає за адресою АДРЕСА_1 , обвинуваченого у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, до судового розгляду на підставі обвинувального акту, а також клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу,

УСТАНОВИВ:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

1.1. 17.07.2024 до Оболонського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт затверджений 12.07.2024 у кримінальному провадженні, внесене 28.06.20224 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002161, у відношенні ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

1.2. Під час проведення підготовчого судового засіданні судом поставлено на обговорення питання можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту в кримінальному провадженні, внесене 28.06.20224 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002161, щодо ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, а також питання продовження запобіжного заходу в виді тримання під вартою та об`єднання судових проваджень.

2. Позиції сторін кримінального провадження.

2.1 Прокурор під час проведення підготовчого судового засідання вважала можливим призначити судовий розгляд даного кримінального провадження у відкритому судовому засіданні, обвинувачений та захисник проти цього не заперечували.

Окрім цього прокурор заявила клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 на 60 (шістдесят) днів, бо продовжують існувати ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Поміж цього, прокурор заявив клопотання про об`єднання судових проваджень з підстав, що вони стосуються однієї і тієї ж самої особи.

2.2. Захисник та обвинувачений просили відмовити у задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання з підстав необґрунтованих ризиків, бо є підстави для зміни запобіжного заходу на більш м`який, що не пов`язаний з триманням під вартою. При цьому підтримали позицію щодо можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, а також об`єднання з іншим судовим провадженням.

2.3. Представник потерпілого у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи. При цьому, сторони не заперечували щодо проведення підготовчого судового засідання за відсутності представника потерпілого.

3. Установлені судом обставин із посиланням на докази, мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

3.1. Питання можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту в кримінальному провадженні.

3.1.1. Відповідно до здійсненого автоматизованого розподілу згідно з вимогами статей 31, 35 КПК України, 17.07.2023 зазначений обвинувальний акт передано на розгляд головуючому судді.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 17.07.2023 кримінальне провадження було призначено до підготовчого судового засідання.

Ураховуючи позиції сторін кримінального провадження, перешкод для призначення судового розгляду судом не встановлено, підстави для прийняття рішення в порядку, передбаченому пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України відсутні, як і підстави для закриття кримінального провадження, передбачені пунктами 4-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України. Кримінальне провадження підсудне Оболонському районному суду міста Києва.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, порушень вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту та були підставою для повернення обвинувального акту прокурору, судом не встановлено.

Судом проведено підготовку до судового розгляду, як і визначено час та місце судового розгляду, з урахуванням дати отримання обвинуваченими копії обвинувального акту, складу осіб, що підлягають виклику.

3.1.2. На підставі викладеного, суд уважає можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, одноособово, у відкритому судовому засіданні, викликав у засідання прокурора, обвинуваченого, захисника та представника потерпілого.

3.2. Клопотання сторони обвинувачення про продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченому.

3.2.1. За приписами п. 5, ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу, зокрема главою 18 цього Кодексу.

Як вбачається з положень ч. 4 ст. 199 КПК України розгляд клопотання про продовження строку дії тримання під вартою здійснюється за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Згідно з ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, наявність судимостей у обвинуваченого тощо.

3.2.2. У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 інкримінується вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч.4 ст. 185 КК України. Даний злочин відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких.

У зв`язку з чим прокурором у судовому засіданні заявлено клопотання відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , оскільки, на думку прокурора, наразі продовжують існувати ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне, що обраний запобіжний захід закінчується 26.08.2024. На думку прокурора, наразі продовжують існувати ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість того, що ОСОБА_4 , у випадку не продовження запобіжного заходу, буде переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Указані ризики, на думку прокурора, обґрунтовуються тим, що відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід, що не пов`язаний з тримання під вартою, однак покладених на нього обов`язків він не виконував, не з`являвся до слідчого, внаслідок чого відносно останнього було змінено запобіжний захід на тримання під вартою, окрім цього, розуміючи передбачену законом міру покарання може навмисно переховуватись з метою уникнення відповідальності.

Крім того, на думку прокурора, ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків, місця проживання яких відомі обвинуваченому, а тому шляхом підкупу може схиляти свідків до дачі неправдивих свідчень, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине.

Прокурор також уважає, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки обвинувачений не має джерела доходу.

3.2.3. Аналізуючи положення ст. 194 КПК України разом із загальними положеннями КПК України щодо судового провадження в суді першої інстанції, можна дійти висновку, що суд не надає оцінку наявності обґрунтованої підозри під час вирішення питання продовження дії заходів забезпечення кримінального провадження. Бо передбачає оцінку доказів, яка може бути надана судом лише в нарадчій кімнаті на стадії ухвалення вироку. Зазначене свідчить про те, що на стадії підготовчого судового засідання суд не може робити висновок щодо обґрунтованості підозри чи то обвинувачення безпосередньо шляхом надання оцінки доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це кримінальне правопорушення. Цими відомостями, на думку суду, є висунуте в передбаченому законом порядку обвинувачення, яке є предметом дослідження суду наразі.

3.2.4. Досліджуючи матеріали клопотання, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення обвинуваченого, думку захисника в судовому засіданні, а також відомості про особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час наявний ризик того, що ОСОБА_4 може переховуватись, ураховуючи військовий стан, як і може учинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній не має постійного джерела доходу. Інші ризики, на думку суду, прокурором не доведено, оскільки лише його наведення не означає його вчинення, окрім цього, не обґрунтовано, як і не надано достатніх документів, що можуть свідчити вплив на свідків, оскільки такі дії можливо оцінювати лише в сукупності з іншими документами, свідками є охоронці магазину. Окрім цього, прокурор посилалась на п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, проте відсутнє обґрунтування такого ризику.

3.2.5. Отже, на думку суду, наразі існують підстави для продовження щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу. Також суд наголошує, що наразі саме обраний запобіжний захід - тримання під вартою, відповідає особистості обвинуваченому та встановленим обставинам - наявності ризику, який є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством. Приймаючи таке рішення, суд відповідно до вимог ст. 178 КПК України також перевірив характеризуючи відомості щодо особистості обвинуваченого, які наведені прокурором у клопотанні, а також стороною захисту.

Наведене свідчить, що відсутні підстави для того, аби змінити обраний ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під варти на більш м`який, що свідчить про необхідність задоволення клопотання прокурора та продовження відповідно до вимог ст. 315 КПК України запобіжного заходу на час розгляду справи судом.

3.2.6. Ураховуючи викладене, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є і надалі актуальним, суд, заслухавши думку прокурора, захисника, обвинуваченого з приводу продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, дійшов до висновку про необхідність продовження тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 на строк 60 (шістдесят) діб.

3.2.7. Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченими покладених на них обов`язків та не може бути завідомо непомірним для них.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченого у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2023 року для працездатних осіб складає 2684 гривень.

Для того, аби можна було вважати заставу такою, яку обвинувачений здатен внести та яка може забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, суд повинен урахувати положення статей 177, 178 КПК України, а також раціонально співставити її розмір з доведеними у справі ризиками, даними про особу обвинуваченого, тяжкістю вчиненого злочину, як і матеріальним станом обвинуваченого.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави.

3.2.8. Ураховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, стадію судового провадження, строк застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, а також те, що вирішення питання застосування альтернативного запобіжного заходу в виді застави є правом суду, останній вважає можливим при постановленні ухвали про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 можливо визначити також і розмір застави, яку обвинувачений має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і будуть вважатися такими, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

3.2.9. На переконання суду, застава в розмірі 20 (двадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн 00 коп., встановлена для ОСОБА_4 здатна забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а саме з`являтися за першою вимогою до суду; не відлучатися із міста Києва без дозволу суду; повідомляти суд про необхідність зміну свого місця проживання або роботи; утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілим та його представником у даному кримінальному провадженні, здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності; докласти зусиль до пошуку роботи.

.

3.3. Клопотання сторони обвинувачення про об`єднання судових проваджень.

3.3.1. За приписами ч. 2 ст. 334 КПК України у разі якщо на розгляд суду першої інстанції надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання

3.3.2. У зв`язку з тим, що на розгляді цього складу Оболонського районного суду міста Києва знаходиться вже кримінальне провадження № 756/8914/24 за обвинуваченням ОСОБА_4 , і учасники судового провадження не заперечують щодо об`єднання судових проваджень, суд вважає за необхідне об`єднати вказані судові провадження в одне провадження, надавши об`єднаному судовому провадженню єдиний номер 756/8547/24.

Керуючись статтями 7, 31, 177, 178, 193-199, 314-315, 334, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту в кримінальному провадженні, внесене 28.06.20224 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002161, за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 15 Оболонського районного суду міста Києва о 14:00 год 09.09.2024.

Судові провадження (кримінальні провадження) № 756/8547/24 у відношенні ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України та № 756/8914/24 у відношенні ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, об`єднати в одне судове провадження (кримінальне провадження), присвоївши їм єдиний номер судового провадження 756/8547/24.

Судовий розгляд кримінального провадження провести одноособово, викликав у судове засідання прокурора, обвинуваченого, захисника, представників потерпілих.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в вигляді тримання під вартою - задовольнити частково.

Продовжити строк дії обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 (двадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач - ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду - 02896785).

У випадку внесення застави ОСОБА_4 , останній буде вважатися до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави, із покладенням зобов`язання за першою вимогою до суду, а також покладенням обов`язків, зокрема:

- не відлучатися з Київської області без дозволу суду;

- повідомляти суд про необхідність зміну свого місця проживання або роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала в частині продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню, а останнім днем строку дії ухвали є 19.09.2024.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому та прокурору, а також для виконання конвойній службі.

Ухвала в частині продовження строку дії запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1