Справа № 391/851/23
пров. 1-кп/393/68/24

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2024 року селище Новгородка

Колегія суддів Новгородківського районного суду Кіровоградської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника обвинуваченого

ОСОБА_5 ОСОБА_7 ,

захисників обвинуваченого

ОСОБА_6 ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

прокурора ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Новгородка, в режимі відеоконференції з ДУ ''Кропивницький слідчий ізолятор'' та з використанням власних технічних засобів, за допомогою Підсистеми відеоконференцзв`язку Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000596 від 26.05.2023 року за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бобринець, Бобринецького району Кіровоградської області, громадянина України, освіта вища, не працюючого, одруженого, на утриманні маючого одну неповнолітню дитину 2010 р.н., зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189 КК України, -

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Бобринець, Бобринецького району Кіровоградської області, громадянина України, освіта базова загальна середня, не працюючого, не одруженого, на утриманні осіб не маючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189 КК України,

В С Т А Н О В И Л А :

13 травня 2024 року, на підставі ухвали Кропивницького апеляційного суду від 13.05.2024 року, до Новгородківського районного суду Кіровоградської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000596 від 26.05.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189 КК України.

Відповідно до ч.2 ст.31 КПК України, за клопотанням обвинуваченого, кримінальне провадження здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2024 року, справу передано колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_1 , судді ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Прокурором було подано до суду 18.06.2024р. клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 на 60 днів, оскільки граничний строк, який було встановлено ухвалою Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 15.05.2024 року, спливав 13 липня 2024 року, при цьому, розгляд кримінального провадження відносно вказаного обвинуваченого ще триває.

Однак, розглянути вказане клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, в установлений КПК України порядку визначеним складом суду (колегією у складі трьох суддів) не виявилось можливим, у зв`язку з перебуванням члена колегії суддів Новгородківського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_3 у щорічній відпустці, а тому ухвалою Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 10.07.2024 року в порядку ч. 6 ст. 615 КПК України було продовжено обраний ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 14.07.2023 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці, тобто до 07 вересня 2024 року включно.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане ним до суду клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів обвинуваченому ОСОБА_5 по даному кримінальному провадженню, яке обґрунтував тим, що не зменшилися та продовжують існувати ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, зокрема обвинувачений може: - ухилятись від кримінальної відповідальності шляхом переховування від суду та залишення місця проживання, маючи при цьому всі можливості та засоби, що свідчать про можливість обвинуваченого залишити межі м. Кропивницького; - з урахуванням тяжкості покарання та вагомості доказів обґрунтування обвинувачення, ОСОБА_5 може незаконно вплинути на потерпілого та свідків, з метою зміни та дачі показів останніми на його користь; - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме укривати від суду дійсні обставини скоєння кримінального правопорушення та обставини необхідні для встановлення істини у провадженні. При цьому, обвинувачений обґрунтовано обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, яке законом класифікується як особливо тяжкий злочин з мірою покарання до 12 років позбавлення волі, тож ризики, передбачені, ч.1 ст.177 КПК України, які були підставою обрання такого запобіжного заходу відносно останнього на даний час не зникли. На думку прокурора, більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого. Так, особисте зобов`язання не відповідає тяжкості вчиненого злочину та завданим наслідкам, особиста порука не може бути застосована, оскільки не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за обвинуваченого, застава та домашній арешт не може бути застосовані, оскільки вказані заходи не зможуть гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора та просив змінити йому запобіжний захід на більш м`який, а саме цілодобовий домашній арешт з обов`язками або інший альтернативний захід, оскільки має міцні соціальні зв`язки та утриманців, а ризики, на існування яких посилається прокурор, не обґрунтовані, він не збирається ухилятися від суду, впливати на потерпілого та свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення або перешкоджати іншим чином. Крім цього звертає увагу, що він вже понад рік перебуває під вартою, а розгляд справи не розпочався, зокрема не допитані свідки та потерпілий, тощо.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_7 також заперечувала проти задоволення клопотання прокурора та підтримала позицію ОСОБА_5 про зміну йому запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт із забороною залишати житло. Вказала, що ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, як підстава такого суворого запобіжного заходу, носять загальний характер та прокурором не доведено, що більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого. ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки та утриманців, за місцем проживання характеризується позитивно, у подальшому зобов`язується сумлінно виконувати покладені на нього обов`язки, не покидати місце проживання, допомагати та сприяти слідству.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисники адвокати ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , у судовому засіданні також підтримали думку обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника.

Вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши клопотання прокурора, розглянувши наявні матеріали, колегія суддів дійшла до такого.

Так, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 331 КПК України Під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Колегія суддів при вирішенні питання продовження дії запобіжних заходів враховує вимоги ст.ст.177, 178, 181, 183 КПК України щодо мети та порядку застосування запобіжних заходів.

Згідно з п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Колегія суддів також враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Так, зважаючи на практику Європейського суду, колегія суддів враховує, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи, рішення ЄСПЛ від 06.04.2000 у справі «Лабіта проти Італії».

Відповідно до рішення ЄСПЛ від 20.05.2010 у справі «Москаленко проти України», суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , колегія суддів дійшла до такого.

14.07.2023 року ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда обвинуваченому ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 22:35 год 09.09.2023р. та 01.08.2023 року вказану ухвалу колегією Кропивницького апеляційного суду залишено без змін. В останнє, ухвалою колегії суддів Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 15.05.2024 року ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 13.07.2024 року та ухвалою Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 10.07.2024 року в порядку ч. 6 ст. 615 КПК України було продовжено обраний ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 14.07.2023 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці, тобто до 07.09.2024 року включно.

Колегією суддів встановлено, що підставою для обрання та продовження обвинуваченому ОСОБА_5 зазначеного запобіжного заходу слугувала наявність пред`явленого обвинувачення останньому по кримінальному провадженню внесеному до ЄРДР за №0000596 від 26.05.2023 року у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 189 КК України, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що обвинувачений може: переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, щодо ОСОБА_5 свідчить наступне.

ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке класифікується як особливо тяжкий злочин, який карається позбавленням волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна, тому усвідомлення тяжкості можливого покарання у разі доведення його вини, вказує на цілком ймовірну можливість переховування обвинуваченого від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, шляхом залишення місця проживання, маючи при цьому всі можливості та засоби, що свідчить про змогу залишити як межі м. Бобринець так і Кіровоградської області.

Тож, колегія суддів вважає, що наведені у клопотанні прокурора обставини у сукупності дають достатні підстави вважати наявним та обґрунтованим ризик переховування з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

На даний час судом ще не допитані свідки та потерпілий, тому є вагомі підстави вважати, що з метою уникнення покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим, усвідомлюючи тяжкість покарання, останній може незаконно впливати на даних осіб з метою зміни та дачі показань останніми на його користь. При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід врахувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч.1,2 ст.23, ст.224, ч.4 ст.95 КПК України.

Слід зазначити, що ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Також, виходячи з серйозності висунутого обвинувачення ОСОБА_5 , існує висока вірогідність вчинення дій обвинуваченим, направлених на перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, шляхом укриття від суду дійсних обставин скоєння кримінального правопорушення та обставин, необхідних для встановлення істини у провадженні.

Водночас колегією суддів враховано, що обвинувачений ОСОБА_5 раніше не судимий, проте, відповідно до відомостей, зазначених в обвинувальному акті, щодо нього 25.11.2020 року скеровано обвинувальний акт до Бобринецького районного суду Кіровоградської області за ч.1 ст.289 КК та, крім того, обвинувачений не одружений, не працює, особи на утримані відсутні, тобто не має офіційного джерела доходів та міцних соціальних зв`язків, відтак обвинувачений ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Колегією суддів також враховано характер та обставини кримінального правопорушення, що інкримінуються обвинуваченому, яке має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства та те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, що в даному випадку виправдовує тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою і продовження саме такого запобіжного заходу у цьому випадку буде виправданим з точки зору наявності відповідного суспільного інтересу.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого, крім того, судовий розгляд кримінального провадження ще не проведений, тож ОСОБА_5 слід продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, задовольнивши клопотання прокурора.

Продовжуючи дію такого запобіжного заходу, колегія суддів виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст.177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких було застосовано та продовжено обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, не відпали, продовжують існувати, що також унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, як домашній арешт чи особисте зобов`язання.

Доводи обвинуваченого з приводу того, що він не ухилятиметься від явки до суду, не впливатиме на потерпілого та свідка, має постійне місце проживання, судом не беруться до уваги, оскільки вони не підтверджені належними та допустимими доказами.

Між тим, відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному проваджені: щодо злочину вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, проте це право, а не обов`язок судді.

Проте, враховуючи, що розгляд кримінального провадження не завершено та триває вже досить довгий час, суд вважає за можливе визначити обвинуваченому ОСОБА_5 , розмір застави, який буде достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п.3 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Приймаючи до уваги суспільну небезпеку кримінального правопорушення, в скоєнні якого підозрюється обвинувачений, його особу та матеріальний стан, суд вважає за доцільне і можливе визначити заставу в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 454 200,00 грн (3028х150).

Керуючись ст.ст.177, 178, 181, 182, 183, 331, 392, 395 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто з 23 липня 2024 року до 20 вересня 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 150 (ста п`ятдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 454 200 (чотириста п`ятдесят чотири тисячі двісті) грн, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 26241445, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505, призначення платежу забезпечення виконання ухвали суду по справі №0000596.

При внесенні зазначеної суми застави ОСОБА_5 звільнити з-під варти.

У разі внесення ОСОБА_5 застави покласти на нього обов`язки, які визначені в ч.5 ст.194 КПК України, на строк до 20.09.2024 року наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає чи перебуває, без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілими у кримінальному провадженні, як особисто так і через третіх осіб за винятком участі в процесуальних діях та в суді;

5) здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо ОСОБА_5 будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Копію ухвали направити (вручити) учасникам кримінального провадження та до Державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор» для виконання.

Головуючий суддя ОСОБА_11

Судді:

ОСОБА_12