Справа № 643/9817/24
Провадження № 1-кс/643/1066/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2024 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002999 від 28.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, за процесуальним керівництвом Салтівської окружної прокуратури м. Харкова, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0002999 від 28.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

В ході проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню встановлено, що до Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення оператора 102 про те, що 28.08.2024 близько 08:20 неподалік будинку 41 по вулиці Гвардійців Широнінців відбувся наїзд автомобіля Тойота Камрі д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 на пішохода ОСОБА_5 , внаслідок чого остання отримала тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, забій головного мозку, закритий перелом правого плеча та була госпіталізована (ЖЄО 21318 від 28.08.2024)

В період часу з 12:00 до 12:50 28.08.2024 було проведено огляд місця дорожньо-транспортної пригоди неподалік будинку АДРЕСА_1 де виявлено автомобіль Toyota Camry д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 який має ушкодження у вигляді деформації переднього правого крила, переднього бамперу з правого боку, вм`ятини на капоті з правого боку, розбиття передньої правої фари , тріщина лобового скла знизу з правого боку.

Під час проведення огляду було вилучено автомобіль Toyota Camry д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , який поміщено на майдан тимчасового утримання транспортних засобів, за адресою: АДРЕСА_2 .

Встановлено, що за кермом вказаного автомобіля перебував громадянин ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , к.т. НОМЕР_3 .

Власником автомобіля Toyota Camry д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 є ОСОБА_6 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

На теперішній час наявні підстави вважати, що у виявлених та вилучених речах, а саме автомобілі, наявні сліди вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином існують достатні підстави вважати, що виявлений та вилучений під час проведення огляду місця ДТП автомобіль є засобом вчинення кримінального правопорушення, який зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, у органу досудового розслідування наявна необхідність у проведенні судової автотехнічної експертизи, з метою встановлення технічного стану вищезазначеного автомобіля та з`ясування обставин вчинення кримінального правопорушення.

До початку судового засідання від прокурора надійшла заява про розгляд справи без його участі, клопотання підтримав та просив задовольнити в повному обсязі.

Власник майна ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

В зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилученого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні слідчого майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено в ході проведення огляду місця ДТП неподалік будинку АДРЕСА_1 , а саме автомобіль Toyota Camry д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Місцем зберігання автомобіля Toyota Camry д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , визначити майданчик тимчасового утримання транспортних засобів, за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1