Провадження № 1-кс/161/4053/24
У Х В А Л А

про арешт майна

м. Луцьк 14 серпня 2024 року

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД ВП №3 (м.Луцьк) Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про арешт майна, вилученого в ході проведення огляду місця події від 07.08.2024,

В С Т А Н О В И В:

Дізнавач СД ВП №3 (м.Луцьк) Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході проведення огляду місця події 07.08.2024, а саме: транспортного засобу марки «Skoda» модель «Fabia» р.н.з. НОМЕР_1 сірого кольору номер шасі НОМЕР_2 випуску та ключів до вказаного транспортного засобу та свідоцтва про його реєстрацію (згідно якого він належить ОСОБА_4 ).

Клопотання мотивує тим, що СД ВП №3 (м.Луцьк) Луцького РУП ГУНП у Волинській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000360 від 30.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

В ході проведення огляду місця події 07.08.2024 виявлено та вилучено майно, перелік якого вказаний в клопотанні, яке постановою дізнавача від 07.08.2024 визнано речовими доказами, оскільки воно зберігає на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Оскільки вказане майно, на думку дізнавача та прокурора, має важливе значення у вказаному кримінальному провадженні, з метою його дослідження органом досудового розслідування, та в зв`язку з тим, що воно відповідає критеріям, визначеним ст.98 КПК України, тому звернулися з даним клопотанням до суду.

В судове засідання прокурор, дізнавач та володільці майна не з`явилися, хоча належним чином повідомлені про місце та час розгляду клопотання, подали суду клопотання про проведення судового засідання за їх відсутності, дізнавач і прокурор подане клопотання підтримують повністю, володілець майна ОСОБА_5 не заперечує щодо арешту майна, а ОСОБА_6 заперечує, а тому, у відповідності до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України, судове засідання проводиться за їх відсутності, а також не здійснюється фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши додані докази, суд приходить до висновку, що клопотання слід задовольнити частково.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно з ст.98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Одночасно стороною кримінального провадження доведено наявність підстав для арешту майна, а саме: транспортного засобу марки «Skoda» модель «Fabia» р.н.з. НОМЕР_1 сірого кольору номер шасі НОМЕР_2 випуску та ключів до вказаного транспортного засобу, свідоцтва про його реєстрацію, оскільки встановлюється факт можливого неправомірного набуття права власності на нього, а тому, з метою забезпечення збереження даного майна як речового доказу, на вказане майно слід накласти арешт.

Одночасно обираючи спосіб арешту вищевказаного майна, суд виходить із наступного.

Так, відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно ч.2 п.5, 6 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, зокрема, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частиною третьої цієї ж статті визначено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна та зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту, який не призведе до таких наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

Зважаючи на те, що транспортний засіб не є безпосереднім предметом (засобом) вчинення кримінального провадження №0000360, яке здійснюється за ст.358 КК України, однак має доказове значення у даному провадженні, на даний час встановлюється правомірність набуття на нього права власності, в зв`язку з чим, суд приходить до висновку про необхідність заборони лише у розпорядженні майном, на яке накладено арешт.

На підставі викладеного, керуючись ст.170-173 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання дізнавача СД ВП №3 (м.Луцьк) Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення огляду місця події 07.08.2024, а саме: транспортний засіб марки «Skoda» модель «Fabia» р.н.з. НОМЕР_1 сірого кольору номер шасі НОМЕР_2 випуску, ключі до вказаного транспортного засобу та свідоцтво про його реєстрацію.

Заборонити розпоряджатись майном, на яке накладено арешт.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1