ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/891/24 Доповідач - ОСОБА_1
Справа № 953/5147/24 Слідчий суддя - ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2024 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

підозрюваного - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційними скаргами захисників підозрюваного ОСОБА_8 - адвокатів ОСОБА_7 та ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 02 серпня 2024 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000946 від 09.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 02 серпня 2024 клопотання слідчого задоволено та продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_8 у Державній установі "Харківський слідчий ізолятор" у межах строку досудового розслідування до 10 вересня 2024 року включно, без визначення застави. Захисники підозрюваного, не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, подали апеляційні скарги. Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_7 просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову, якою змінити запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт з застосування електронних засобів контролю. Захисник зазначає, що прокурором не доведено намірів підозрюваного вчинити дії, передбачені статтею 177 КПК України. Органом досудового розслідування не здобуто доказів, які б вказували на причетність ОСОБА_8 до вчиненого злочину. ОСОБА_8 проходить службу в ЗСУ, має постійне місце реєстрації. Захисник ОСОБА_9 просить ухвалу слідчого судді скасувати, звільнити підозрюваного з-під варти, винести окрему ухвалу про притягнення до дисциплінарної відповідальності суддю та її помічника. Вважає, що було порушено право підозрюваного на захист, у зв`язку із чим ухвала слідчого судді підлягає скасуванню. Захисник ОСОБА_9 був належним чином повідомлений про час та місце розгляду апеляційної скарги шляхом направлення повідомлення на його електронну пошту. В апеляційній скарзі ОСОБА_9 просив судове засідання проводити в режимі відеоконференції, однак на відеозв`язок не вийшов. Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_8 підтримав апеляційну скаргу ОСОБА_9 та інтереси підозрюваного в суді апеляційної інстанції представляв захисник ОСОБА_7 , суд апеляційної інстанції вважає можливим проводити апеляційний розгляд за відсутності адвоката ОСОБА_9 . Заслухавши суддю-доповідача, пояснення підозрюваного та його захисника - адвоката ОСОБА_7 , які підтримали апеляційні скарги, думку прокурора, яка заперечувала проти їх задоволення, перевіривши матеріали судового провадження та доводи апеляційних скарг, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку. Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу. Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України. Відповідно до частини 3 статті 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. Як вбачається із матеріалів судового провадження, СВ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № №0000946 від 09.06.2024 за кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України. 09.06.2024 о 18:45 год. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано у порядку статті 208 КПК України та 10.06.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України. 11.06.2024 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, підозрюваному ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 07.08.2024 року включно. 30.07.2024 постановою керівника Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону строк досудового розслідування у кримінальному провадження №0000946 від 09.06.2024 продовжено до трьох місяців, тобто до 10.09.2024. Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, слідчий суддя врахував наявність обгрунтованої підозри, наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, які не зменшилися, а також обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання відповідає вимогам статей 193-194, 199 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Матеріали, надані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення та існування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Доводи сторони захисту щодо відсутності доказів причетності ОСОБА_8 до інкримінованого йому злочину не спростовують обгрунтованості повідомленої підозри, враховуючи матеріали, долучені слідчим до клопотання. Крім того, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1(c), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року). На даній стадії досудового розслідування, перевіряючи ухвалу слідчого судді про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд апеляційної інстанції не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд першої інстанції під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинуватою у вчиненні злочину, перевіряти наявність складу кримінального правопорушення, що є завданням судового провадження в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції приймає до уваги, що відносно підозрюваного ОСОБА_8 10.04.2024 до Покровського районного суду Дніпропетровської області спрямований обвинувальний акт у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 405 КК України, який на даний час розглядається у Синельниківському міськрайонному суді Дніпропетровської області. Обставини інкримінованого злочину, дані, що характеризують підозрюваного, об`єктивно вказують на те, що ОСОБА_8 може вдатися до дій, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»). Слідчим суддею небезпідставно враховано, що ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від останніх та дослідження їх судом. Суд апеляційної інстанції враховує, що необхідність у продовженні строку тримання під вартою підозрюваного обумовлена неможливістю виконання всіх слідчих та процесуальних дій до закінчення строку тримання під вартою, визначеного попередньою ухвалою слідчого судді, оскільки як зазначено у клопотанні слідчого необхідно отримати висновки призначених судових експертиз; виконати інші процесуальні дії. Щодо доводів апеляційної скарги адвоката ОСОБА_9 про порушення права підозрюваного на захист, суд апеляційної інстанції зазначає наступне. Як вбачається з матеріалів судового провадження, ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 02.08.2024, у зв`язку із тим, що захисник ОСОБА_7 не вийшов на зв`язок в режимі відеоконференції, було надано доручення Регіональному центру з надання безоплатної вторинний правової допомоги у Луганській та Харківській області призначити підозрюваному ОСОБА_8 захисника на окрему процесуальну дію. Відповідно до доручення для надання безоплатної вторинної правової правничої допомоги підозрюваному було призначено захисника - адвоката ОСОБА_9 . Однак, цього ж дня, на адресу Регіонального центру з надання безоплатної вторинний правової допомоги у Луганській та Харківській області помічником судді було направлено лист, що підстави, які вказані в ухвалі суду від 02.08.2024 припинили своє існування, у зв`язку із чим просили ухвалу суду залишити без виконання. Відповідно до журналу судового засідання від 02.08.2024, в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого брав участь захисник підозрюваного ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_7 . Враховуючи наведені обставини, судом апеляційної інстанції порушення права підозрюваного на захист, не встановлено. Інші апеляційні вимоги адвоката ОСОБА_9 не належать до компетенції суду апеляційної інстанції під час перевірки ухвали слідчого судді в порядку статті 309 КПК України та виходять за межі предмету розгляду в даному провадженні. З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді, оскільки порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційних скаргах доводи не є достатніми для її скасування та застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційні скарги захисників підозрюваного ОСОБА_8 - адвокатів ОСОБА_7 та ОСОБА_9 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 02 серпня 2024 - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: