465/6443/24
1-кс/465/1541/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.09.2024 року м. Львів

слідчий суддя Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого ВРЗЗС СВ Львівського РУП №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000462 від 24.04.2024, відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, не одруженого, без групи інвалідності, із базовою середньою освітою, раніше не судимого в порядку ст. 89 КК України,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

слідчого ОСОБА_6 ,

прокурора ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_8 ,

в с т а н о в и в:

2 вересня 2024 року до слідчого судді Франківського районного суду м. Львова надійшло клопотання слідчого ВРЗЗС СВ Львівського РУП №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000462 від 24.04.2024, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. У поданому клопотанні слідчий просить слідчого суддю застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням розміру застави 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В обґрунтування вимог слідчим зазначено, що 30.08.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 31.08.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального провадження, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Посилаючись на низку зібраних на початковому етапі досудового розслідування доказів, слідчий стверджує про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України та про наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зазначає про те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років; немає постійного офіційного місця роботи чи навчання, офіційних джерел доходів, малолітніх чи неповнолітніх дітей, які були б на його утриманні; інкриміновані йому правопорушення пов`язані із фактом збуту наркотичних засобів, які вчинялися ним за місцем проживання, що виключає можливість обрання йому більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили його задовольнити. Додатково звернули увагу слідчого судді на те, що досудове розслідування знаходиться на його початковому етапі, потреби досудового розслідування вимагають встановлення всіх свідків та осіб, які можуть бути причетними до вчинення указаного кримінального правопорушення, підозрюваний є особою, яка не має судимості в порядку ст. 89 КК України, тому застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою на цьому етапі завдасть шкоди досудовому розслідуванню.

Підозрюваний просив не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник підтримав позицію підозрюваного, оскільки відсутні підстави вважати, що підозрюваний не виконає покладені на нього процесуальні обов`язки, зазначив, що оскільки досудовим розслідуванням не встановлено осіб, які можуть бути причетними до вчинення указаного кримінального правопорушення, то і впливати підозрюваний немає на кого. Просив застосувати йому цілодобовий домашній арешт.

Вислухавши думку учасників провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, виходячи з таких мотивів.

Клопотання, з урахування вимог п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України, подано до Франківського районного суду м. Львова в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Розгляд клопотання згідно з вимогами ч. 2 ст. 184 КПК України проведений більш ніж через 3 години після отримання підозрюваним копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 та п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.

Відповідно до вимог п. 1-5 ч. 1 та ч. 3 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так 30 серпня 2024 року о 23 год. 22 хв. ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України, з подальшим повідомленням про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України. Санкція статті інкримінованого йому кримінального правопорушення передбачає покарання від 6 до 10 років позбавлення волі.

Відповідно до змісту письмового повідомлення про підозру, ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне придбання, зберігання з метою збуту та збут особливо небезпечної психотропної речовини, у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у невстановлений спосіб та час, але не пізніше 03.07.2024, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, усвідомлюючи протиправність своїх дій, придбав особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), та зберігав її з метою збуту. В подальшому, 03.07.2023, близько 13:44 год., ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконний збут особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , незаконно збув, а саме, продав ОСОБА_9 особливо небезпечну психотропну речовину обіг якої заборонено PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), вагою 0,1592 грама.

Крім цього, ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне придбання, зберігання з метою збуту та збут особливо небезпечної психотропної речовини, у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у невстановлений спосіб та час, але не пізніше 30.08.2024, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, усвідомлюючи протиправність своїх дій, придбав особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, та зберігав її з метою збуту. В подальшому, 30.08.2023, близько 19:25 год., ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконний збут особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , повторно, незаконно збув, а саме, продав ОСОБА_9 особливо небезпечну психотропну речовину PVP, обіг якої заборонено.

У доведення наявності обґрунтованої підозри та ризиків слідчим до клопотання додані копії: рапорту від 23.04.2024 (а.с. 9); протоколу огляду грошових купюр від 03.07.2024 (а.с. 11-12); протоколу огляду особи та вручення грошових коштів від 03.07.2024 (а.с. 13-14); протоколу огляду від 03.07.2024 (а.с. 15-17); протоколу допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 (а.с. 18-27, 49-52); протоколу про результати контролю за вчиненням злочину (проведення оперативної закупки) від 04.07.2024 (а.с. 28-29); висновку експерта (а.с. 32-37); протоколу огляду грошових купюр від 30.08.2024 (а.с. 38-43); протоколу огляду особи та вручення грошових коштів від 30.08.2024 (а.с. 44-45); протоколу огляду від 30.08.2024 (а.с. 46-48); протоколу затримання особи підозрюваної у вчинені кримінального правопорушення від 30.08.2024 (а.с. 53-60); протоколу обшуку (а.с. 64-66); характеризуючих даних (а.с. 67-86).

Проаналізувавши відомості, що містяться у доданих до клопотання матеріалах досудового розслідування у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку про наявність події кримінального правопорушення, а саме незаконного придбання, зберігання з метою збуту та збут особливо небезпечної психотропної речовини, та незаконного придбання, зберігання з метою збуту та збут особливо небезпечної психотропної речовини, вчиненого повторно.

Також слідчий суддя вважає, що повідомлені слідчим та прокурором обставини доводять наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя бере до уваги те, що інкриміновані ОСОБА_5 злочини є тяжкими та передбачають можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини (надалі ЄСПЛ), тяжкість обвинувачення сама по собі не може бути виправданням тривалих періодів запобіжного ув`язнення. Проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Зокрема, у п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії» (Ilijkov v. Bulgaria, заява № 33977/96 від 26/07/2001), а також п. 36 рішення у справі «Москаленко проти України» (заява № 37466/04) ЄСПЛ нагадав, що «суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину». В обидвох рішеннях ЄСПЛ визнав, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Під час оцінки такого ризику, як ризик впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої кримінальним процесуальним законом процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні.

Так, в силу засади безпосередності дослідження судом показань, яка регламентована ст. 23 КПК України, та відповідно до визначених у ст. 224 КПК України правил проведення допиту в суді, під час судового розгляду суд отримує показання усно шляхом допиту особи у судовому засіданні. Порушення зазначених імперативних вимог, як правило, має наслідком недопустимість як доказу відомостей, що містяться у відповідних показаннях.

Водночас, з огляду на розписку про отримання матеріалів клопотання про застосування запобіжного заходу, а також зважаючи на закріплений у ст. 290 КПК України порядок ознайомлення захисту з матеріалами досудового розслідування, зокрема, з показаннями допитаних стороною обвинувачення осіб, очевидно, що підозрюваний може бути обізнаний із персональними даними потерпілого та свідків та змістом їх позасудових показань.

Оскільки зазначене кримінальне провадження знаходиться на початковому етапі досудового розслідування, то у слідчого судді існують обґрунтовані підстави припускати, що підозрюваний, перебуваючи на волі під час досудового розслідування, може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; незаконно впливати на свідків; іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню; вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Також слідчий суддя бере до уваги те, що кримінальні правопорушення, про які йдеться вчинялися за місцем проживання підозрюваного. Крім цього, підозрюваний є працездатною особою, тяжкими захворюваннями не страждає, раніше несудимий в порядку ст. 89 КК України, офіційно не працевлаштований, офіційних джерел доходів не має, малолітніх чи неповнолітніх дітей, які були б на його утриманні не має.

Враховуючи наведені вище обставини, слідчий суддя дійшов переконання, що жоден інший більш м`який запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України, окрім як тримання під вартою, не забезпечить належну поведінку підозрюваного щодо виконання ним процесуальних рішень та не унеможливить спроби останнього перешкоджати кримінальному провадженню, а відтак запобігти зазначеним ризикам, а тому до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою. З цих же підстав слідчий суддя відхиляє клопотання сторони захисту про обрання цілодобового домашнього арешту.

Доведення прокурором всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України надає слідчому судді підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою визначається слідчим суддею в урахуванням вимог ч. 2 ст. 197 КПК України, тобто в межах строків досудового розслідування, та рахується з часу затримання тобто з 23 год. 22 хв. 30.08.2024.

При вирішенні питання про розмір застави, який необхідно визначити підозрюваному, слідчий суддя має враховувати тяжкість злочину, в якому підозрюється особа, майновий стан підозрюваного, його сімейний стан, інші дані про його особу та ризики, передбачені статтею 177 КПК України.

Як встановлено вище, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а тому, враховуючи положення п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо нього, за загальним правилом, має визначатися у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, покарання що загрожує у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, відсутність відомостей про офіційне працевлаштування підозрюваного, про законні джерела доходів, про міцні соціально-стримуючі фактори, враховуючи дані про його особу, сімейний стан та ризики, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність визначити 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень застави, яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Саме такий розмір, на переконання слідчого судді, буде тим стимулюючим фактором, який стримуватиме підозрюваного від реалізації наявних ризиків і такий розмір підозрюваний або інша особа (заставодавець) боятиметься втратити внаслідок невиконання процесуальних обов`язків. Такий розмір застави є розумним з огляду на необхідність виконання завдань кримінального провадження та не є завідомо непомірним для підозрюваного.

За наведених вище обставин подане клопотання слідчого є таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 177 178, 181, 183, 194, 196, 396, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

В задоволення клопотання ОСОБА_5 та його захисника відмовити.

Клопотання слідчого ВРЗЗС СВ Львівського РУП №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_3 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів у межах строку досудового розслідування, а саме до 23 год. 22 хв. 28.10.2024 включно.

Строк тримання під вартою рахувати з часу затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто з 23 год 22 хв 30.08.2024.

Одночасно визначити підозрюваному ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок - Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, IBAN:UA0000757, , одержувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України в Львівській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави такі обов`язки:

- прибувати до слідчого ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області, з періодичністю 3 рази на тиждень по понеділках, середам, п`ятницям з 10-ї до 11-ї години, а також за викликом слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою, в тому числі у разі виклику за допомогою телефонного зв`язку;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Державної казначейської служби України, має бути наданий уповноваженій службовій особі Львівської установи виконання покарань (№ 19).

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Львівської установи виконання покарань (№ 19) негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити керівника Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області, а також Франківський районний суд м. Львова.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, а також якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала про обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Повний текст ухвали складено 04.09.2024.

Слідчий суддя: ОСОБА_1