Справа №: 633/7117/24
Провадження №1-кп/635/964/24
У Х В А Л А

Іменем України

14 жовтня 2024 року сел. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про закриття кримінального провадження № 0000415 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що він будучи засудженим 11.10.2023 Дзержинським районним судом м. Харкова за ч. 1 ст. 309 КК України до одного року обмеження волі з іспитовим строком 1 рік, маючи не зняту та не погашену в установленому порядку судимість, на шлях виправлення не став та скоїв умисний злочин проти власності за наступних обставин.

Згідно указу № 64/2022 «Про введення воєнного стану», затвердженого ВР України 24.02.2022 (№2102-ІХ) відповідно до п. 31 частини першої статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» по всій території України введено військовий стан у зв`язку із військової агресією Російської Федерації проти України.

Згідно із Указами Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» цей строк неодноразово продовжувався, в останній раз - до 09 листопада 2024 року.

У ході досудового розслідування встановлено, що 22.04.2024 близько 13.20, більш точного часу у ході досудового розслідування встановити не виявилося можливим, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував за місцем свого мешкання за адресою:

АДРЕСА_1 до кімнати зали будинку, ОСОБА_4 на дерев`яному каркасі дитячого ліжка побачив прив`язану атласну стрічку з золотим хрестиком, яку прив`язала ОСОБА_5 ,, ІНФОРМАЦІЯ_2 , як оберіг для своєї малолітньої доньки, та в цей час у останнього виник раптовий, злочинний корисливий умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, а саме вищевказаного золотого хрестика, належного ОСОБА_5 .

У подальшому, з метою реалізації свого раптового злочинного корисливого умислу, направленого на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 діючи умисно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, з метою особистого незаконного збагачення, усвідомлюючи протиправність своїх дій, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає та скориставшись відсутністю власника майна у житловому будинку, перебуваючи у кімнаті залу будинку за вищевказаною адресою, до якої потрапив шляхом вільного доступу, розірвав атласну стрічку, прив`язану до дерев`яного каркасу дитячого ліжка, скоїв крадіжку золотого хрестика вагою 1,03 грама, декорованого прозорим камінням, вартістю 2072 грн.18 коп., згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2324/24 від 06.052024.

Після цього ОСОБА_4 з місця вчинення злочину з викраденим майном зник та розпорядився ним на власний розсуд, чим заподіяв потерпілій ОСОБА_5 матеріальний збиток на загальну суму 2072 грн. 18 коп.

Отже, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаному з проникненням у інше приміщення та вчиненому в умовах воєнного стану.

У судовому засіданні 14 жовтня 2024 року прокурор заявила клопотання про закриття кримінального провадження у зв`язку з тим, що ОСОБА_4 вчинив крадіжку майна на суму, якої на момент судового розгляду недостатньо для притягнення до кримінальної відповідальності та призначення йому покарання.

Обвинувачений проти закриття кримінального провадження не заперечував. Потерпілою подано заяви, в яких вона повідомила, що хрестик їй повернутий, претензій морального та майнового характеру вона немає до ОСОБА_4 та просить проводити судовий розгляд без її участі.

Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 6 ст. 3 КК України зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

За загальним правилом, закріпленим у ч. 2 ст. 4 КК України, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності. Водночас у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Зазначений підхід закріплено у частині 1 ст. 58 Конституції України, відповідно до якої закони та інші нормативно-правові акти, що пом`якшують або скасовують відповідальність, мають зворотну дію в часі.

Зміст цієї конституційно-правової норми деталізовано у ч. 1 ст. 5 КК України. Згідно із частиною першою цієї статті закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», який набрав чинності 09.08.2024 року, внесено зміни до КУпАП, а саме ст. 51 КУпАП викладено в редакції, яка визначає, що дрібною крадіжкою є викрадення майна вартістю від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів громадян.

Таким чином, розмір вартості майна, за яке настає адміністративна відповідальність з 0,2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян визначених ст. 51 в редакції Закону № 1449-VI від 04.06.2009 року, що становило 302 грн 80 коп., збільшено до 2 неоподатковуваних мінімумів громадян, що становить 3028 грн, тобто адміністративна відповідальність настає у випадку викрадення майна вартістю понад 3028 грн.

Отже, внесені законодавцем зміни щодо розміру вартості майна, які є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності, суд розцінює, як обставину, яка тим більш, не може бути підставою для призначення покарання у кримінальному провадженні. Дія Закону має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України направлено до суду 26.06.2024, однак на момент проведення судового розгляду судом втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, оскільки Законом України № 3886-ХІ від 18.07.2024 року внесено зміни до ст. 51 КУпАП та збільшено розмір вартості майна, який є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності та виключає призначення покарання за кримінальне правопорушення, а кримінальне провадження до цього моменту не було завершене.

В обвинувальному акті вказано, що протиправними діями ОСОБА_4 заподіяна майнова шкода на загальну суму 2072 грн. 18 коп., тобто встановлена досудовим розслідуванням заподіяна шкода обвинуваченим не перевищує 2 неоподатковуваних мінімумів громадян - 3028 грн.

Положення п. 4-1 ч.1 ст. 284 КПК України передбачають, що кримінальне провадження закривається у разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 479-2 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої п. 4-1 ч. 1 ст. 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

В судовому засіданні обвинувачений заявив, що не заперечує проти закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої п.4-1 ч.1 ст. 284 КПК України, тим самим надав згоду на його закриття.

Враховуючи вище зазначене, суд приходить до висновку, що кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 4 ст. 185 КК України підлягає закриттю на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Судові витрати на залучення експертів в розмірі 320, 00 грн. необхідно віднести на рахунок держави, оскільки підстави для їх стягнення з обвинуваченого відсутні.

Долю речових доказів належить вирішити в порядку ст. 100 КПК. Суд вважає за необхідне повернути потерпілій.

Керуючись ст. 284, 369-372, 479-2 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження задовольнити.

Кримінальне провадження № 0000415 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України закрити на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із втратою чинності законом, який встановлював кримінальну протиправність діяння.

Судові витрати, понесені на залучення експерта, у розмірі 320 грн віднести на рахунок держави.

Речові докази, а саме золотий хрестик вагою 1,03 грама, декорований прозорим камінням, вартістю 2072 грн.18 коп., атласну стрічку та фотозображення бірки з наявною на ній інформацією про виробника хрестика та вагу цієї прикраси, та які належать потерпілій ОСОБА_5 повернути останній.

Копію ухвали направити до відповідного Управління поліції для прийняття рішення відповідно до КУпАП.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом 7 днів через Харківський районний суд Харківської області з моменту її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1