Справа № 305/3486/24>
Номер провадження 1-кс/305/306/24>
УХВАЛА

Іменем України

04.10.2024 м. Рахів

Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0000621 від 02.10.2024 стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. москва російської федерації, мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, неодруженого, з початковою освітою, раніше судимого, не працює,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

встановив:

До Рахівського районного суду 04.10.2024 надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просить застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

Доводи клопотання зводяться до такого.

1. ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

2. Обставини підозри підтверджуються доказами, зібраними під час досудового розслідування, зокрема протоколом огляду місця події, протоколом огляду предмета, показаннями потерпілого ОСОБА_7 , вилученими відеозаписами, показаннями підозрюваного.

3. Наявні ризики, які свідчать про можливе вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на потерпілого чи свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

4. Застосування щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти настанню вказаних ризиків.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 просили задовольнити клопотання, посилаючись на викладені в ньому доводи, розмір застави визначити у межах, встановлених законом (20-80 розмірів прожиткового мінімуму).

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, а у випадку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначити заставу у мінімальному розмірі, ствердив, що підозра є обгрунтованою.

Підозрюваний ОСОБА_5 визнав обґрунтованість підозри, а також, що не виправдав довіру суду, яким йому було раніше обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту, просить надати йому ще одну можливість, обіцяє більше не повторювати таких помилок.

Письмових клопотань, зокрема щодо відкладення розгляду справи, виклику свідків тощо, а також заперечень учасниками не подано.

При вирішенні питання щодо застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України слід надати оцінку питанням щодо обґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення (1), наявності заявлених у клопотанні ризиків (2), можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу (3).

1. Кримінальне процесуальне законодавство України не містить поняття «обґрунтованої підозри», однак усталеною практикою ЄСПЛ визначено, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, водночас факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

ОСОБА_5 підозрюється у тому, що 02.10.2024 о 09:58 год, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою викрадення чужого майна та особистого незаконного збагачення за рахунок вказаного майна, під час дії на території України правового режиму воєнного стану, введеного Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022, яким затверджено Закон № 3891-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 12.08.2024 строком на 90 діб, знаходячись біля кафе COFFEE JAZZ, що розташоване по АДРЕСА_2 , повторно, шляхом вільного доступу, зі столика на терасі біля входу в кафе, таємно викрав мобільний Apple iPhone 13 pro, який належить потерпілому ОСОБА_7 вартістю 25 000 грн, чим завдав йому матеріальної шкоди на вказану суму.

Письмове повідомлення про підозру вручено ОСОБА_5 03.10.2024 о 14:40 год, затриманий він о 15 год 02.10.2024, тому строки затримання без ухвали слідчого судді та до повідомлення про підозру стороною обвинувачення не порушено.

Обґрунтованість підозри підтверджується наступними дослідженими документами:

- протоколом огляду місця події - місця крадіжки, де знаходився викрадений телефон;

- протоколом огляду предмета - викраденого телефона;

- протоколом допиту потерпілого, у якому містяться відомості про обставини крадіжки та підозрювану особу;

- протоколом допиту підозрюваного, який визнав вину та розповів про обставини викрадення телефона;

- протоколом огляду відеозапису, вилученого з камер відеоспостереження кафе COFFEE JAZZ, на якому відображено подію крадіжки.

Отже, описана у клопотанні та повідомленні про підозру фабула кримінального правопорушення у сукупності з наданими матеріалами кримінального провадження вказують на наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з відповідним кримінальним правопорушенням, передбаченим ч. 4 ст. 185 КК України, і такі докази є достатніми для застосування запобіжного заходу.

Водночас, на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності, достовірності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише на підставі оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є ймовірною та встановлених обставин достатньою для виправдання подальшого розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження з ціллю висунення обвинувачення або спростування підозри.

2. Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ряду спроб, які визначені у цій нормі як ризики.

Тому, метою запобіжного заходу є необхідність попередити виникнення названих ризиків, а не застосувати запобіжний захід за наслідками вчинення підозрюваним відповідних дій. З огляду на викладене, той чи інший ризик слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним таких спроб. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні слідчим зазначено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, можлива наявність інших ризиків не обґрунтована і слідчим суддею питання про їх наявність не вирішується.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду обумовлюється можливістю притягнення ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності та пов`язаними з цим можливими негативними наслідками, суворістю передбаченого покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, підозрюваний хоч і має постійне місце проживання, але враховуючи відсутність у нього соціальних зв`язків, може безперешкодно виїхати із свого місця постійного проживання з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Можливість незаконно впливати на потерпілого чи свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення в клопотанні обумовлено тим, що на час його розгляду не допитано всіх свідків.

Ризик повторного вчинення кримінального правопорушення чи продовження злочинної діяльності ґрунтується на тому, що 17.09.2024 ОСОБА_5 уже повідомлено про підозру за ч. 4 ст. 185 КК України у кримінальному провадженні № 0000577 та до нього застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби, який він порушив.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що він може ухилятися від виконання процесуальних обов`язків, визначених ч. 7 ст. 42 КПК України, а саме ухилятися від явки на виклик до слідчого.

Можливість вчинити інше кримінальне правопорушення обґрунтовується відсутністю у підозрюваного інших джерел доходів.

Обставини кримінального провадження у своїй сукупності підтверджують наявність указаних ризиків.

3. Неможливість застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, обґрунтовано стороною обвинувачення такими ж доводами і з ними слідчий суддя погоджується.

Слідчий суддя керується положеннями статті 178 КПК України щодо обов`язку при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу оцінити в сукупності всі обставини справи та статті 183 КПК України про те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Заслухавши доводи сторін, дослідивши надані документи, з урахуванням вимог наведених норм кримінального процесуального законодавства слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Розмір застави підозрюваному та покладені обов`язки визначаються слідчим суддею з урахуванням ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України, обставин кримінального правопорушення, ролі підозрюваного у ньому, його майнового стану та наявних ризиків.

Керуючись статтею 372 КПК, слідчий суддя

постановив:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто по 01.12.2024.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у розмірі 121 120 грн.

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, а саме: код отримувача (ЄДРПОУ) 26213408, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0018501, призначення платежу: прізвище, ім`я, по батькові підозрюваного, кошти застави, згідно з ухвалою слідчого судді (номер справи, дата ухвали, назва суду).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент протягом дії ухвали внести заставу у розмірі, визначеному слідчим суддею.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави вважати його таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком на два місяці з моменту звільнення з-під варти такі обов`язки:

- прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатись за межі Рахівського району без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків після внесення застави, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному КПК та звернуто заставу в дохід держави.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_8