УХВАЛА

08 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 167/1442/17

провадження № 51-1209 впс 19

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції)

розглянувши у судовому засіданні подання Рівненського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 0000025 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 Кримінального кодексу України (далі - КК) (судова справа № 167/1442/17), за апеляційною скаргою прокурора прокуратури Волинської області ОСОБА_6 на вирок Рожищенського районного суду Волинської області від 21 травня 2018 року, до іншого суду апеляційної інстанції,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищезазначене подання, яке мотивовано тим, що після задоволення відводів, самовідводів суддів з розгляду кримінальних справ у Рівненському апеляційному суді відсутня можливість виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК та утворити повноважний склад суду для розгляду відповідної апеляційної скарги.

Учасникам судового провадження було повідомлено про дату, час та місце розгляду подання, в судове засідання обвинувачений ОСОБА_5 , інші не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Заслухавши суддю-доповідача, обвинуваченого ОСОБА_5 , дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у ньому, Суд дійшов наступного висновку.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо: до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

З наданих до Суду матеріалів провадження вбачається, що 01 липня 2024 року до Рівненського апеляційного суду надійшли матеріали за апеляційною скаргою прокурора на вирок Рожищенського районного суду Волинської області від 21 травня 2018 року стосовно ОСОБА_5 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 01 липня 2024 року визначено наступний склад судової колегії для розгляду вказаного провадження: головуючий суддя - ОСОБА_7 , судді-члени колегії ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Разом із тим, ухвалою від 22 липня 2024 року колегією суддів задоволено заяви головуючого судді ОСОБА_7 , суддів-членів колегії ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про самовідвід, справу передано для повторного автоматизованого розподілу.

Розподілити такі матеріали не вдалось можливим, про що сформовано протокол автоматизованого розподілу від 23 липня 2024 року, із зазначенням підстав неможливості автоматизованого розподілу між суддями.

Відповідно до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Рівненському апеляційному суді (далі - Засад), затвердженими рішенням зборів суддів Рівненського апеляційного суду від 29 листопада 2018 року (зі змінами), у суді визначається наступна спеціалізація суддів: з розгляду цивільних справ; з розгляду кримінальних проваджень (справ); з розгляду справ про адміністративні правопорушення; слідчі судді; із здійснення кримінального провадження щодо неповнолітніх.

Відповідно до пункту 4.2 Засад, спеціалізація судді при розподілі цивільних справ та кримінальних справ і проваджень визначається з урахуванням його належності до судової палати.

Відповідно до пункту 5.5.1 Засад, у разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів основного складу та резервних суддів судової палати з розгляду кримінальних справ (проваджень), суддя-доповідач визначається із числа всіх суддів вказаної палати; визначення членів колегії здійснюється із числа усіх суддів суду, без урахування їх приналежності до судових палат у наступному порядку: автоматизована система визначає суддю-доповідача із числа всіх суддів судової палати з розгляду кримінальних справ (проваджень) шляхом авторозподілу на одного суддю; автоматизована система визначає суддів-членів колегії з числа всіх суддів суду (шляхом повторного авторозподілу).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ, з чого вбачається, що запровадження спеціалізації не є обов`язковим.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (із змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Ради суддів України) (далі - Положення) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Єдиною умовою врахування спеціалізації, визначеною КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.

Водночас, Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Так, до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Рівненського апеляційного суду входять 3 суддів: ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , які виключені з автоматизованого розподілу для апеляційного розгляду вказаного провадження, у зв`язку із задоволенням заяв про самовідвід.

Враховуючи викладені обставини, відсутня процесуальна можливість для визначення судді-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ на розгляд кримінального провадження за апеляційною скаргою прокурора на вирок Рожищевського районного суду Волинської області від 21 травня 2018 року.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК, у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Так, найбільш територіально наближеним судом до Рівненського апеляційного суду є Волинський апеляційний суд.

Проте, як вбачається із матеріалів касаційного провадження, ухвалою Верховного Суду від 25 червня 2024 року було задоволено подання Волинського апеляційного суду про направлення матеріалів за апеляційною скаргою прокурора на вирок Рожищенського районного суду Волинської області від 21 травня 2018 рокустосовно ОСОБА_5 до іншого апеляційного суду, та направлено відповідні матеріали на розгляд до Рівненського апеляційного суду.

Враховуючи те, що за обставин, встановлених в ухвалі Верховного Суду від 25 червня 2024 року, у вказаному суді також відсутня можливість утворити повноважний склад для розгляду апеляційної скарги у цьому кримінальному провадженні, виходячи зі змісту положень статей 31, 32, 34 КПК, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити подання Рівненського апеляційного суду та направити матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК, за апеляційною скаргою прокурора прокуратури Волинської області ОСОБА_6 на вирок Рожищенського районного суду Волинської області від 21 травня 2018 року, з Рівненського апеляційного суду до Тернопільського апеляційного суду, як одного із найбільш територіально наближених.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 31, 32, 34 КПК, Суд

постановив:

Подання голови Рівненського апеляційного суду задовольнити.

Кримінальне провадження № 0000025 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК (судова справа № 167/1442/17), за апеляційною скаргою прокурора прокуратури Волинської області ОСОБА_6 на вирок Рожищенського районного суду Волинської області від 21 травня 2018 року направити з Рівненського апеляційного суду до Тернопільського апеляційного судудля розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3