Справа № 645/4991/24
Провадження № 1-кс/645/1244/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2024 р. місто Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №0001173 від 20.08.2024 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, -

в с т а н о в и в:

Прокурор Немишлянської окружної прокуратури м. ОСОБА_4 звернулася до Фрунзенського районного суду м. Харкова з клопотанням, в якому просить накласти арешт на мобільний телефон ТМ «Xiaomi Redmi 9А» імен 1: НОМЕР_1 , імей 2: НОМЕР_2 , який добровільно видала потерпіла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 20.08.2024 року до ВП №2 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_5 за фактом того, що 16.08.2024 року приблизно о 09:00 год. невідома особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом обману заволоділа мобільним телефоном заявниці ТМ «Xiaomi Redmi 9А» та повербанком ТМ «MINRE» моделі WP-281, ємністю батареї 30000 mAh.

20.08.2024 року СВ ВП № 2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області вищевказані відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №0001173 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, розпочато досудове розслідування.

Під час досудового розслідування, 20.08.2024 року допитана в якості потерпілої ОСОБА_5 розповіла про обставини вчинення стосовно неї протиправних дій, а саме, що 16.08.2024 року року приблизно о 09:00 годині до неї підійшов раніше невідомий чоловік та попросив мобільний телефон для здійснення телефонного дзвінка, після чого разом з мобільним телефоном ТМ «Xiaomi Redmi 9А» та повербанком ТМ «MINRE» моделі WP-281, ємністю батареї 30000 mAh зник у невідомому напрямку.

26.08.2024 року потерпіла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно видала мобільний телефон ТМ «Xiaomi Redmi 9А» Імей Т. НОМЕР_1, імей 2: НОМЕР_2 , який вона самостійно викупила з ломбарду ТОВ «Ломбард «Є гроші».

Вищезазначений предмет (мобільний телефон) визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор вказує, що метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речового доказу для встановлення істини під час досудового розслідування.

Прокурор у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду клопотання була повідомлена своєчасно та належним чином, надала суду заяву про проведення судового засідання без її участі та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Підстав для визнання явки прокурора обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №0001173 від 20.08.2024 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон ТМ «Xiaomi Redmi 9А» імен 1: НОМЕР_1 , імей 2: НОМЕР_2 , який добровільно видала потерпіла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити місцем зберігання даного речового доказу по кримінальному провадженню № 001173 від 20 серпня 2024 року відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 26.08.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1