н/п 1-кс/766/5891/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2024 року

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів в умовах збройного конфлікту СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_2 про арешт майна,

в с т а н о в и л а:

Слідчий звернувся із клопотанням про накладення арешту на майно: автомобіль "Volkswagen Polo" д.н.з. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , що належить ТОВ «Перша Лізингова Компанія» із забороною користування та розпорядження вказаним майном.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає поверненню з наступних підстав:

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає конфіскації.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України, якою визначено вимоги до клопотання про арешт майна, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, серед іншого, повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Клопотання слідчого не відповідає вимогам, встановленим ч.2 ст.171 КПК України, а саме:

В резолютивній частині клопотання слідчий зазначає, що автомобіль необхідно арештувати з метою збереження речового доказу, тоді як мета арешту з відповідним обґрунтуванням повинна міститися в мотивувальній частині клопотання.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Отже, з урахуванням приписів ч.3 ст.170 КПК України слідчий у клопотанні повинен зазначити яким критеріям речового доказу відповідає автомобіль, який планується арештувати. Додана до клопотання постанова слідчого про визнання транспортних засобів речовим доказом не містить жодного обґрунтування відповідності транспортного засобу критеріям речового доказу. Критерії відповідності речовому доказу мають бути зазначені конкретними у даному кримінальному провадженні, а не процитовані зі ст.98 КПК України, яка визначає поняття цих критеріїв.

Клопотання не містить обґрунтування необхідності накладення арешту на майно, а тільки містить цитування ч.11 ст.170 КПК України, яка визначає, які ризики які можуть наступити в разі незастосування арешту майна. Але слідчий повинен конкретно зазначати які реальні ризики можуть настати в разі незастосування арешту автомобілів.

У клопотанні прокурор має довести, що існують конкретні обставини, які підтверджують, що незастосування арешту призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, а не процитувати норму КПК України, в якій перераховані всі можливі обставини.

Відповідно ч.2 ст.171 КПК України до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. До клопотання додано копії документів, про які у клопотанні не згадується, а відтак незрозуміла мета долучення до клопотання копій цих документів, зокрема декілька заяв про кримінальне правопорушення, рішення суду за цими заявами тощо. Слідчий має визначитися із набором документів, які мають бути долучені до клопотання. З урахуванням вимог ч.2 ст.171 КПК України.

Частиною 2 ст.171 КПК України не вимагається зазначати у клопотанні історію внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, так і детальних відомостей про військову агресію рф та міжнародні конвенції.

Слідчому з прокурором необхідно проаналізувати зміст клопотання, адже в ньому окремі статті КПК України процитовані двічі, зокрема: ч.11 ст.170, ч.2 ст.170 ч.1 ст.170 КПК України. Аркушева об`ємність клопотання аж ніяк не впливає на ухвалення рішення про арешт майна.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Оскільки клопотання про арешт майна не відповідає вимогам, визначеним ст.171 КПК України, то відповідно до ч.3 ст.172 КПК України підлягає поверненню прокурору.

На підставі викладеного, керуючись ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и л а:

Клопотання повернути прокурору відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління протидії злочинам, вчиненим в умовах збройного конфлікту Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Встановити строк у 72 години з моменту отримання вказаної ухвали прокурором ОСОБА_4 для усунення наявних у клопотанні недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1