УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю слідчого - ОСОБА_2

секретаря - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 09 червня 2022 року (справа №761/8783/22, провадження 1-кп/761/4995/2022) у кримінальному провадженні №0000255, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.12.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358, ч.4 ст.358, ч.4 ст.190 КК України, -

У С Т А Н О В И В:

23 жовтня 2024 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 09 червня 2022 року (справа №761/8783/22, провадження 1-кп/761/4995/2022) у кримінальному провадженні №0000255, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.12.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358, ч.4 ст.358, ч.4 ст.190 КК України.

Обґрунтовуючи доводи свого клопотання особа вказує на те, що Шевченківським УП ГУНП у м.Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000255, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.12.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358, ч.4 ст.358, ч.4 ст.190 КК України.

09 червня 2022 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва було накладено арешт на нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 .

Крім того, ОСОБА_4 зазначає, що слідчий суддя при постановлені ухвали про накладення арешту прийшов до хибних та передчасних висновків, оскільки єдиною підставою для накладення арешту є те, що вон обуло визнано речовим доказом. Крім того, такий арешт порушує права останього на власність.

У зв`язку з вищевикладеним, ОСОБА_4 просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 09.06.2022 року (справа №761/8783/22).

У судове засідання ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про дату та час судового засідання не прибув.

Слідчий ОСОБА_2 у судовому засіданні клопотання про скасування арешту просив залишити без задоволення. Крім того, вказав, що ОСОБА_4 при реєстрації права власності надав копію паспорту, який був підроблений.

Заслухавши думку слідчого, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, судом встановлено, що Шевченківським УП ГУНП у м.Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000255, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.12.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358, ч.4 ст.358, ч.4 ст.190 КК України.

09 червня 2022 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва було накладено арешт на нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 .

Зі змісту вищезазначеної ухвали вбачається, що арешт на нерухоме майно було накладено з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, унеможливити його спотворення, приховування, перетворення.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Приймаючи до уваги вищевикладене, виходячи із завдань кримінального провадження, беручи до уваги ознаки складу кримінального правопорушення, який розслідується в межах даного кримінального провадження, а також факт не доведення необґрунтованості застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, як і не надання доказів, що відпали підстави для подальшого збереження зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим.

У зв`язку з чим, слідчий суддя не знаходить достатніх підстав для задоволення клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 09 червня 2022 року (справа №761/8783/22, провадження 1-кп/761/4995/2022) у кримінальному провадженні №0000255, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.12.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358, ч.4 ст.358, ч.4 ст.190 КК України.

Керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170, 173-174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 09 червня 2022 року (справа №761/8783/22, провадження 1-кп/761/4995/2022) у кримінальному провадженні №0000255, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.12.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358, ч.4 ст.358, ч.4 ст.190 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_5