печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2024 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва - ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

представника потерпілого - адвоката ОСОБА_6 розглянувши у закритому судовому засіданні клопотання слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Обґрунтовуючи подане клопотання сторона обвинувачення вказує, що Другим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000306 від 07.04.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється групою прокурорів Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону. У клопотанні слідчий вказує, що 07.04.2024 приблизно о 19:30 год. ОСОБА_8 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння перебуваючи по-за службою, їхав на фунікулері ( АДРЕСА_1 , де у нього під час підйому фунікулеру почався словесний конфлікт з компанією у кількості 8-9 осіб, зокрема з неповнолітнім ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на тему служби в армії. Надалі, вийшовши з фунікулеру та перебуваючи на верхній його станції за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин у ОСОБА_8 виник злочинний умисел на вчинення умисного вбивства неповнолітнього ОСОБА_9 , з метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з прямим умислом, спрямованим на протиправне заподіяння смерті іншій людині, 07.04.2024 близько 19:36 год. схопив руками неповнолітнього ОСОБА_9 за одяг та зробив кидок його в бік вікон на станції, внаслідок чого ОСОБА_9 головою вибив скляне вікно, та, під вагою власного тіла, розрізав шию з ушкодженням органів та судин, внаслідок чого помер на місці події через крововтрату. Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Так, 07.04.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. 08.07.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється: у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Обґрунтовуючи підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий у клопотанні вказує, що підозрюваний враховуючи тяжкість інкримінованих йому злочинів може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого та експерта (експертів) у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 є згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому звернутися з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з тим, що підозрювана особа може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав посилаючись на викладені в ньому доводи, просить клопотання задовольнити. Підозрюваний та його захисник заперечили проти доводів клопотання, зазначивши про безпідставність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку із відсутністю ризиків заявлених прокурором, які обумовлюють можливість застосування найсуворішого запобіжного заходу, вказавши на необґрунтованості пред`явленої підозри. Представник потерпілого - адвокат ОСОБА_6 в судровому засіданні просив клопотання задовольнити та застовувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Слідчий суддя, вислухавши доводи сторін, вивчивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, приходить до наступного висновку. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого та експерта (експертів) у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 є згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому звернутися з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з тим, що підозрювана особа може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. Приймаючи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином за які законом передбаченого покарання у вигляді позбавлення волі до 15-ти років, а тому він проходячи військову службу в Управлінні державної охорони України, є обізнаним в діяльності та методах роботи працівників правоохоронних органів і достовірно розуміючи той факт, що вчинив злочин за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, з метою уникнення відповідальності за вчинення ним умисного суспільно-небезпечного винного діяння може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім цього, перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, перебуваючи на волі він може незаконно впливати шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу на покази свідків, які вже допитані по кримінальному провадженню та які можуть бути встановлені в ході досудового розслідування, для того, щоб він зміг уникнути кримінальної відповідальності за злочину у якому останньому повідомлено про підозру. Також перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема останній може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином у будь-яких формах, що наддасть можливість йому використати надані йому службові повноваження, з метою ухилення від покарання. Також проходячи військову службу в Управлінні державної охорони України, що знаходиться у м. Києві, підозрюваний ОСОБА_5 має тісні соціальні зв`язки з працівниками органів державної влади та працівниками правоохоронних органів і може їх використати з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Враховуючи вищевикладене та аналізуючи зібрані в сукупності докази, можливо прийти до висновку, що менш суворі запобіжні заходи, у тому числі домашній арешт не зможуть забезпечити уникнення зазначених ризиків та покладених на підозрюваного обов`язків, у зв`язку з чим є достатні підстави для застосування такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою. При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні. Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах. Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, підтвержується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 08.04.2024; поясненням ОСОБА_10 від 07.04.2024; поясненням ОСОБА_11 від 07.04.2024.; поясненням ОСОБА_12 від 07.04.2024.; протоколом затримання ОСОБА_5 від 08.04.2024; протоколом освідування від 08.04.2024; протоколом огляду від 08.04.2024; лікарським свідоцтвом про смерть № 010-1383 від 08.04.2024; іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності. Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при вирішені питання, чи було особу «обвинувачену в кримінальному правопорушенні» для цілей статті 6 Конвенції, необхідно виходити з таких трьох критеріїв: категорія даного провадження згідно з національним законодавством; суттєві характерні риси цього провадження; вид та суворість міри покарання, яке можу бути призначено заявникові. [«O. v. Norway», n. 33926]. «Законність» тримання під вартою з погляду національного закону не завжди є вирішальним чинником. Європейський суд з прав людини зазначає, що тримання під вартою протягом зазначеного періоду має відповідати меті пункту 1 статті 5 Конвенції, яка забороняє безпідставне позбавлення свободи. [«Гаважук проти України», п. 63654]; [«Мурукін проти України», п. 34]; [«Буряга проти України», п. 54655]; [«Фельдман проти України», п. 68656]. Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема можливість переховування від органів досудового розслідування з метою уникнення від кримінальної відповідальності, вчинення впливу на інших учасників кримінального провадження, а також доведена можливість впливу на свідків та потерпілих. Отже, слідчий суддя у відповідності до положень ст. 177, 178 КПК України враховує тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , за вчинення особливо тяжкого злочину за ч.1 ст. 115 КК України, а тому відповідно до п. 4 ст. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілих, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а відтак слідчий суддя вважає за необхідне застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Разом з цим, підстав для застосування відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України до ОСОБА_5 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави слідчий суддя не вбачає, враховуючи характер висунутої підозри. Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб в межах строку досудового розслідування, тобто до 05 червня 2024 року включно. Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали буде оголошено о 13-45 год. 15 квітня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1