н/п 1-кс/953/8483/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" листопада 2024 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

потерпілого - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова скаргу ОСОБА_3 , в порядку ст. 303 КПК України, на постанову старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 18.11.2024 про відмову у задоволенні клопотання про продовження застосування заходів забезпечення безпеки по кримінальному провадженні №0000895 від 05.03.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.14, п.п.6,11,12,13 ч.2 ст.115, ч.2 ст.15, п.п.6,11,12,13 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Харкова електронним шляхом надійшла скарга ОСОБА_3 , в порядку ст. 303 КПК України, на постанову старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 18.11.2024 про відмову у задоволенні клопотання в рамках кримінального провадження №0000895 від 05.03.2024, відповідно до якої заявник просить зобов`язати старшого слідчого Слідчого управління ГУНП в Харківській області, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, невідкладно прийняти рішення про застосовування щодо нього, ОСОБА_3 (потерпілого), заходів безпеки у вигляді: особистої охорони у кількості двох осіб, охорони житла у кількості однієї особи (точну адресу повідомить після прийняття рішення про забезпечення безпеки), видачі спеціальних засобів індивідуального захисту і сповіщення про небезпеку та забезпечення броньованим автомобілем з 01.12.2024 року до закінчення воєнного стану.

Потерпілий у судовому засіданні скаргу підтримав та прохав її задовольнити. В обґрунтування скарги зазначив, ним під днищем його автомобіля був виявлений вибуховий пристрій, прикріплений невідомими особами і який на щастя не спрацював. У зв`язку з чим, за даним фактом були внесені відомості до ЄРДР №0000895 від 05.03.2024. Постановою СУ ГУНП в Харківській області від 30.10.2024 стосовно нього були застосовані заходи безпеки строком на один місяць, тобто до 30.11.2024. 15.11.2024 він подав до СУ ГУНП в Харківській області клопотання про продовження заходів безпеки до закінчення воєнного стану. Постановою старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 18.11.2024 відмовлено йому у задоволені клопотання, оскільки особа, яка здійснила закінчений замах на його життя затримана та перебуває під вартою в слідчому ізоляторі. Разом з цим, він вважає, що спірна постанова підлягає скасуванню, оскільки слідчий не врахував ту обставину, що замах на його життя підозрюваний у даному кримінальному провадженні вчинив на замовлення іншої особи, яка не затримана та не встановлена, тобто злочин не було доведено до кінця. Зазначене свідчить про наявність підстав вважати, що його життя перебуває у небезпеці та він має право, як потерпілий у даному провадженні на вжиття заходів, спрямованих на захист його життя. Крім того прохає слідчу суддю врахувати той факт, що він займає посаду начальника Дергачівської міської військової адміністрації. Йому відомо, що на території РФ відносно нього, як начальника Дергачівської міської військової адміністрації є вирок, яким його засуджено заочно до 20 років позбавлення волі.

Слідча СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 у судове засідання не зявилася, про час та день розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку. Подала заяву у якій прохає відмовити у задоволені скарги та здійснити її розгляд без її участі у зв`язку із службовою зайнятістю. В обґрунтування заперечень слідча зазначила, що у кримінальному проваджені №0000895 від 05.03.2024 начальник Дергачівської міської військової адміністрації Харківського району Харківської області ОСОБА_3 визнаний потерпілим. 30.10.2024 нею було прийнято постанову про застосування стосовно потерпілого ОСОБА_3 у даному кримінальному провадженні заходи безпеки протягом місяці, тобто до 30.11.2024. Разом з цим, на даний час відсутні підстави для застосування таких заходів до потерпілого, з огляду на те, що ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні замаху на вбивство потерпілого, обрано запобіжний захід у вигляді триманні під вартою без визначення розміру застави. А отже, небезпека загрози, життю, здоров`ю і майну потерпілого усунута. Вказане усуває ймовірність доведення злочину до кінця.

Крім того, слідча прохає слідчу суддю врахувати, що положення Закону України « Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь в кримінальному судочинстві» не наділяє слідчого повноваженням визначення конкретних заходів безпеки, в тому числі особистої безпеки у кількості двох осіб, охорони житла у кількості однієї особи, видачі спеціальних засобів індивідуального захисту і сповіщення про небезпеку та забезпечення броньованим автомобілем. Перелік необхідних заходів і способів їх реалізації, встановлює орган, якому доручено здійснення заходів безпеки.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

В свою чергу, ст. 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи імперативно встановлені скорочені терміни розгляду скарг в порядку ст. 303 КПК України, а також те, що кожна сторона про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином і з урахуванням принципу диспозитивності була наділена судом можливістю скористатися своїм правом надати докази на підтвердження своїх вимог і заперечень, слідчий суддя визнала за можливе розглянути скаргу за відсутності слідчої.

Заслухавши пояснення потерпілого, вивчивши доводи поданої скарги та заперечень, надані документи у їх сукупності, слідча суддя доходить наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом.

Слідчою суддею встановлено, що СУ ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000895 від 05.03.2024, зокрема, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч.2 ст.15,п.п.6,11,12,13, ч.2 ст.115 КК України, тобто у закінченому замаху на умисне вбивство, вчинене з корисливих мотивів, на замовлення, за попередньою змовою групою осіб, яка раніше вчинила умисне вбивство.

Потерпілим у даному кримінальному провадженні, є, зокрема, начальник Дергачівської міської військової адміністрації ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

30.10.2024 старшим слідчим СУ ГУ НП в Харківській області майором поліції ОСОБА_4 відповідно до п.б ч.1 ст.2, ч.1 ст.7, п.а ч.2 ст.20 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», прийнято постанову про застосування стосовно потерпілого ОСОБА_3 заходів безпеки протягом одного місяця з дня винесення постанови, тобто до 30.11.2024.

18.11.2024 старшим слідчим СУ ГУ НП в Харківській області майором поліції ОСОБА_4 прийнято постанову про відмову у задоволені клопотання потерпілого ОСОБА_3 від 15.11.2024 про продовження застосування щодо нього заходів забезпечення безпеки.

Положення ст. 1 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» (далі - Закон) визначає поняття забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві.

Так, забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, тобто у виявленні, попередженні, припиненні, розкритті або розслідуванні кримінальних правопорушень, а також у судовому розгляді кримінальних проваджень, - це здійснення правоохоронними органами правових, організаційно-технічних та інших заходів, спрямованих на захист життя, житла, здоров`я та майна цих осіб від протиправних посягань, з метою створення необхідних умов для належного відправлення правосуддя.

Право на забезпечення безпеки шляхом застосування заходів, зазначених у статтях 1 і 7 цього Закону, за наявності відповідних підстав мають, зокрема, потерпілий та його представник у кримінальному провадженні ( ст.2 Закону).

Відповідно до ст.3 Закону до органів, які забезпечують безпеку осіб, зазначених у статті 2 цього Закону, належать державні органи, які: приймають рішення про застосування заходів безпеки; здійснюють заходи безпеки.

Рішення про застосування заходів безпеки приймається слідчим, дізнавачем, прокурором, судом, у провадженні яких знаходяться кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, у розслідуванні чи судовому розгляді яких брали або беруть участь особи, зазначені у статті 2 цього Закону, а також органом (підрозділом), що здійснює оперативно-розшукову діяльність, щодо осіб, які брали участь або сприяли виявленню, попередженню, припиненню кримінальних правопорушень.

Рішення про застосування заходів безпеки може бути прийнято слідчим суддею у випадках, передбачених ст.206 КПК УКраїни.

Здійснення заходів безпеки покладається за підслідністю на органи служби безпеки, Державного бюро розслідувань, органи внутрішніх справ, органи Національної поліції або Національне антикорупційне бюро України, у складі структур яких з цією метою створюються спеціальні підрозділи. Безпеку осіб, яких беруть під захист, якщо кримінальні провадження знаходяться у провадженні Бюро економічної безпеки України або суду, забезпечує за їх рішенням відповідно орган служби безпеки, Державного бюро розслідувань, орган внутрішніх справ, орган Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України або орган чи установа виконання покарань, слідчий ізолятор. Безпеку особи, взятої під захист, якщо її тримають в установі виконання покарань чи слідчому ізоляторі, забезпечує відповідний підрозділ такої установи чи слідчого ізолятора незалежно від того, у провадженні якого органу знаходиться кримінальне провадження.

Згідно із ст.20 Закону підставою для вжиття заходів забезпечення безпеки осіб, зазначених у статті 2 цього Закону, є дані, що свідчать про наявність реальної загрози їх життю, здоров`ю, житлу і майну. Приводом для вжиття заходів забезпечення безпеки учасників кримінального судочинства, членів їх сімей та близьких родичів може бути: заява учасника кримінального судочинства, члена його сім`ї або близького родича; звернення керівника відповідного державного органу; отримання оперативної та іншої інформації про наявність загрози життю, здоров`ю, житлу і майну зазначених осіб; отримання прохання Міжнародного кримінального суду про вжиття заходів забезпечення безпеки.

Підставою для скасування заходів безпеки, що здійснюються відповідно до цього Закону, може бути: закінчення строку конкретного заходу безпеки; усунення загрози життю, здоров`ю, житлу і майну осіб, взятих під захист; систематичне невиконання особою, взятою під захист, законних вимог органів, що забезпечують безпеку, якщо ця особа письмово була попереджена про можливість такого скасування. Приводом для скасування заходів забезпечення безпеки учасників кримінального судочинства, членів їх сімей та близьких родичів може бути: заява учасника кримінального судочинства, члена його сім`ї або близького родича, щодо якого були застосовані заходи безпеки; отримання достовірної інформації про усунення загрози життю, здоров`ю, житлу і майну зазначених осіб ( ст.21 Закону).

Відповідно до ч.2 ст.22 Закону орган, який здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчий, дізнавач, прокурор, слідчий суддя, суд, одержавши заяву або повідомлення про загрозу безпеці особи, зазначеної у статті 2 цього Закону, зобов`язані перевірити цю заяву (повідомлення) і в строк не більше трьох діб, а у невідкладних випадках - негайно прийняти рішення про застосування або про відмову у застосуванні заходів безпеки. На своє рішення вони приймають мотивовану постанову чи ухвалу і передають її для виконання органу, на який покладено здійснення заходів безпеки. Ця постанова чи ухвала є обов`язковою для виконання вказаними органами.

В межах розгляду даної скарги слідчою суддею встановлено, що після закінчення строку застосованого заходу безпеки стосовно потерпілого, останній звернувся до слідчого із клопотанням про продовження стосовного нього заходів безпеки у даному кримінальному провадженні, оскільки небезпека для його життя та життя його родини не минула, і ймовірність замовниками доведення злочину до кінця залишається великою.

Зі змісту спірної постанови вбачається, що підставою для відмови у задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_3 про продовження застосування щодо нього заходів забезпечення безпеки слугувало те, що 23.10.2024 підозрюваного у вчиненні закінченого замаху на вбивство потерпілого - ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України та 24.10.2024 відносно нього застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ « Харківський слідчий ізолятор» строком до 21.12.2024. У зв`язку з чим слідча дійшла висновку, що вказана обставина усуває ймовірність доведення злочину до кінця, а отже небезпека загрози життю, здоров`ю, житлу і майну осіб, взятих під захист - потерпілому усунута.

Разом з цим, слідча суддя зазначає, що зі змісту повідомленої 29.10.2024 ОСОБА_5 зміненої підозри вбачається, що в межах здійснення досудового розслідування даного кримінального провадження встановлено, зокрема, що ОСОБА_5 , у невстановлені досудовим розслідуванням дату, місце та час, але не пізніше 16.10.2024, за невстановлених обставин отримав пропозицію від невстановленої слідством особи, яка представилась та в подальшому позиціонувала себе як кадровий співробітник розвідувального органу федеральної служби безпеки РФ, за його завданням за грошову винагороду, вчинити умисне вбивство начальника Дергачівської міської військової адміністрації ОСОБА_3 .

Тобто, на даний час особу, від якої підозрюваний у даному кримінальному провадженні отримав пропозицію вчинити умисне вбивство потерпілого, який займає посаду начальника Дергачівської міської військової адміністрації, не встановлено органом досудового розслідування.

Слідча суддя зазначає, що затримання підозрюваного, як виконавця злочину та обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за відсутність даних про встановлення особи організатора злочину, тобто особи чи осіб, які замовили вбивство потерпілого та її (їх) затримання, не може слугувати підставою вважати, що на даний час небезпека загрози життю, здоров`ю, житлу і майну потерпілому органом досудового розслідування усунута.

Таким чином, висновок слідчої про усунення на час прийняття спірної постанови загрози життю, здоров`ю та майну потерпілого є необґрунтований та таким, що не відповідає обставинам, встановленим органом досудового розслідування в межах здійснення досудового розслідування даного кримінального провадження.

Відповідно до ст.307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про, зокрема: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; зобов`язати вчинити певну дію; відмовити у задоволені скаргою.

З огляду на зазначене, те, що як на час прийняття спірної постанови, так і на час розгляду даної скарги є дані, що свідчать про наявність реальної загрози життю, здоров"ю, житлу і майну потерпілого, а також враховуючи положення ст.3,22 Закону, відповідно до яких ані слідчий, ані слідчий суддя в межах розгляду скарги, поданої в порядку ст.303 КПК України, не наділені повноваженням встановлювати необхідний перелік заходів забезпечення безпеки та спосіб їх реалізації, слідча суддя доходить висновку, що скарга потерпілого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. 55, 107, 220, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 , в порядку ст. 303 КПК України, на постанову старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 18.11.2024 про відмову у задоволенні клопотання про продовження застосування заходів забезпечення безпеки по кримінальному провадженні №0000895 від 05.03.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.14, п.п.6,11,12,13 ч.2 ст.115, ч.2 ст.15, п.п.6,11,12,13 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України - задовольнити.

Постанову старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 18.11.2024 про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про продовження застосування заходів забезпечення безпеки по кримінальному провадженні №0000895 від 05.03.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.14, п.п.6,11,12,13 ч.2 ст.115, ч.2 ст.15, п.п.6,11,12,13 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України - скасувати

Зобов`язати старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 в строк, не пізніше трьох діб прийняти рішення про забезпечення заходів безпеки стосовно потерпілого ОСОБА_3 на період здійснення досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження №0000895 від 05.03.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.14, п.п.6,11,12,13 ч.2 ст.115, ч.2 ст.15, п.п.6,11,12,13 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України.

Органу Національної поліції, якому доручено здійснення заходів безпеки, встановити перелік необхідних заходів і способів їх реалізації

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідча суддя - ОСОБА_1