У Х В А Л А

Іменем України

02 жовтня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

за участю:

прокурора: ОСОБА_3 ,

обвинуваченої: ОСОБА_4 ,

захисника: адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні №0000526 від 03.07.2024 прокурора відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою, щодо обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Могилів-Подільський, Могилів-Подільського району Вінницької області, громадянки України, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої, яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 12, 13 ч. 2 ст. 115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор у кримінальному провадженні №0000526 від 03.07.2024 прокурор відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою, щодо обвинуваченої ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що за результатами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000526 від 03.07.2024 до Могилів-Подільського міськрайонного суду передано обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. п. 12, 13 ч. 2 ст. 115 КК України.

За результатами надходження до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області обвинувального акта щодо ОСОБА_6 і ОСОБА_4 , у зв`язку з неможливістю утворити колегію суддів, його передано за поданням цього суду до Вінницького апеляційного суду для визначення підсудності.

Таким чином, на цей час підсудність кримінального провадження щодо ОСОБА_6 і ОСОБА_4 не визначена, підготовче судове засідання у кримінальному провадженні не призначене, що перешкоджає своєчасному розгляду судом, за яким буде визначено підсудність здійснити розгляд клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 та ОСОБА_4 .

Оскільки наразі продовжують існувати ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а ОСОБА_4 обвинувачується у вчинені особливо тяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі, тому з метою уникнення кримінальної відповідальності вона може переховуватися від суду.

ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Крім того, ОСОБА_4 відоме місце проживання свідків у даному кримінальному провадженні, а тому перебуваючи на волі вона зможе на них незаконно впливати, з метою їх спонукання шляхом погроз, вмовляння до дачі неправдивих показань або відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід судового розгляду та його результати.

Враховуючи неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів прокурор звернувся до суду з даним клопотанням та просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив продовжити обвинуваченій запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів.

Обвинувачена ОСОБА_4 та її захисник - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання прокурора, просили відмовити у задоволенні клопотання або змінити запобіжний захід на домашній арешт.

В той же час, ОСОБА_4 подано письмове клопотання про зміну їй запобіжного захолду з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Суд, дослідивши вказане клопотання та додані матеріали, заслухавши думку прокурора, пояснення обвинуваченої та її захисника, дійшов висновку, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що органом досудового розслідування СУ ГУНП у Вінницькій області, за процесуального керівництва Вінницької обласної прокуратури, здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000526 від 03.07.2024.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше засудженою за вчинення умисних злочинів, зокрема: 1) вироком Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 24.02.2000 за ч. 2 ст. 206 (КК України 1960 р.) до 4 років 6 місяців позбавлення волі; 2) вироком Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 24.10.2005 за ч. 1 ст. 115 КК України до 10 років позбавлення волі; 3) вироком Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 07.08.2014 за ч. 1 ст. 296 КК України до 2 років 6 місяців 8 днів позбавлення волі; 4) вироком Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 20.11.2017 до 8 років позбавлення волі, тобто в силу ст. ст. 89, 91 КК України маючи не зняту та непогашену судимість за вчинення умисного вбивства, на шлях виправлення не стала та знову вчинила умисне вбивство.

Так, в період часу з 07.00 год. по 11.00 год. 03.07.2024, ОСОБА_4 разом із ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , перебуваючи у приміщенні кухні квартири, що за адресою: АДРЕСА_1 , спільно вживали алкогольні напої.

Під час спільного вживання алкогольних напоїв, між ОСОБА_7 з однієї сторони та ОСОБА_6 і ОСОБА_4 з другої сторони на фоні особистих неприязних відносин розпочався словесний конфлікт. В ході конфлікту у ОСОБА_4 та ОСОБА_6 виник спільний злочинний умисел на заподіяння смерті ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій спільний злочинний умисел, ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно, за попередньою змовою разом із ОСОБА_6 , усвідомлюючи, що посягає на життя іншої особи, передбачаючи і свідомо бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілої, взяла до рук кухонний ніж та нанесла ним один удар в тулуб та один удар в шию ОСОБА_7 . У той же час, ОСОБА_6 з метою доведення спільного злочинного умислу, спрямованого на позбавлення життя ОСОБА_7 до кінця, взяв до рук фрагмент тканини та накинув його на шию ОСОБА_7 , здавлюючи до тих пір поки остання не перестала подавати ознаки життя, заподіявши потерпілій тілесні ушкодження, від яких остання померла на місці події.

У послідуючому, ОСОБА_6 разом із ОСОБА_4 , з метою приховання слідів вчиненого ними злочину та уникнення кримінальної відповідальності, використовуючи саморобний візок, вивезли труп ОСОБА_7 до річки «Дерло», що по вулиці Карпівській у м. Могилів-Подільський, поблизу трансформаторної підстанції № ТП-92 та залишили труп останньої, прикидавши його листям, гіллям та сміттям.

Відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 63, смерть ОСОБА_7 настала від механічної асфіксії внаслідок здавлення органів шиї скрученою тканиною.

Рана по середній лінії живота та рана на правій боковій поверхні шиї на межі верхньої та середньої третини, яка продовжується у раневий канал ідучи знизу догори та справа на ліво, утворилась від дії не менше двох раз колюче ріжучого предмету, типа клинок ножа, який мав обушок та загострену частину та носять ознаки тяжких тілесних ушкоджень в момент заподіяння.

Враховуючи дані відтворення події, а також приймаючи до уваги характер та розташування тілесних ушкоджень на тілі ОСОБА_7 , здавлення органів шиї та проникаюче ножове поранення на животі та рана на шиї утворились одночасно, враховуючи те, що вони могли бути нанесені двома особами.

04 липня 2024 року о 02 годині 05 хвилин ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України

04 липня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 05.07.2024 по справі №127/22445/24 застосовано до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави строком 60 (шістдесяти) днів, тобто до 20 години 40 хвилин 31 серпня 2024 року, в межах строку досудового розслідування.

В подальшому, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 28.08.2024 по справі №127/28101/24 продовжено строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 04.10.2024 включно.

20 вересня 2024 року слідчим складено та прокурором затверджено обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000526 від 03.07.2024 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч 2 ст. 115 КК України та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 12, 13 ч. 2 ст. 115 КК України.

Вказаний обвинувальний акт спрямовано до Могилів_подільського міськрайонного суду Вінницької області для розгляду по суті.

За результатами надходження до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області обвинувального акта щодо ОСОБА_6 і ОСОБА_4 , у зв`язку з неможливістю утворити колегію суддів, його передано за поданням цього суду до Вінницького апеляційного суду для визначення підсудності.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 30.09.2024 по справі №138/2796/24 задоволено подання голови Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_8 та кримінальне провадження, внесене до ЄРДР № 00000526 від 03.07.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопоршення, передбаченого п.п. 12, 13 ч. 2 ст. 115 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, направлено для розгляду до Ямпільського районного суду Вінницької області.

Надаючи оцінку обґрунтованості клопотання прокурора слідчим суддею враховується наступне.

Законом України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини" від 18 жовтня 2022 року №2690-IX, який набув чинності 06.11.2022, внесено ряд змін до Кримінального процесуального кодексу України, щодо порядку розгляду клопотань про застосування та продовження дії запобіжних заходів.

Так, відповідно до частини четвертої статті 176 КПК України (в редакції Закону №2690-IX) запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Частиною шостою статті 199 КПК України (в редакції Закону №2690-IX) передбачено у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Отже, наведеними положеннями Закону надано право слідчому, за погодженням з прокурором, та прокурору до початку підготовчого судового засідання (до проведення підготовчого судового засідання) звертатися до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу або його продовження, та, відповідно, надано повноваження слідому судді на розгляд таких клопотань за межами досудового розслідування.

У наведених нормах Закону законодавцем застосовано формулювання "до початку підготовчого судового засідання" (ч. 1 ст. 176 КПК) та "до проведення підготовчого судового засідання" (ч. 6 ст. 199 КПК).

В свою чергу, порядок проведення підготовчого судового засідання закріплено у статті 314 КПК України.

Відповідно до частини першої та другої статті 314 КПК України після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження. Підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

У підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення:затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу; закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу; повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь. (ч. 3 ст. 314 КПК)

Таким чином, аналіз положень статей 176, 199 КПК України (в редакції Закону №2690-IX), у взаємозв`язку з положеннями статті 314 КПК України, дає підстави для висновку про те, що слідчий суддя наділений повноваженнями на розгляд клопотань слідчого та/або прокурора про застосування запобіжного заходу або його продовження лише у випадках коли обвинувальний акт надіслано (подано) до суду, однак підготовче судове засідання судом ще не призначено, або ж призначено, проте термін дії запобіжного заходу закінчується до дати проведення такого засідання.

Як зазначено вище та встановлено судом, 20 вересня 2024 року слідчим складено та прокурором затверджено обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000526 від 03.07.2024 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч 2 ст. 115 КК України та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 12,13 ч. 2 ст. 115 КК України.

Вказаний обвинувальний акт спрямовано до Могилів_подільського міськрайонного суду Вінницької області для розгляду по суті.

За результатами надходження до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області обвинувального акта щодо ОСОБА_6 і ОСОБА_4 , у зв`язку з неможливістю утворити колегію суддів, його передано за поданням цього суду до Вінницького апеляційного суду для визначення підсудності.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 30.09.2024 по справі №138/2796/24 задоволено подання голови Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_8 та кримінальне провадження, внесене до ЄРДР № 00000526 від 03.07.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопоршення, передбаченого п.п. 12, 13 ч. 2 ст. 115 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, направлено для розгляду до Ямпільського районного суду Вінницької області.

Однак, підготовче засідання у даному кримінальному провадженні Ямпільським районним судом Вінницької області ще не призначено, а строк дії запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 спливає 04 жовтня 2024 року, а відтак розгляд і вирішення клопотання прокурора, на даному етапі, віднесено до повноважень слідчого судді за місцем здійснення досудового розслідування.

Проаналізувавши зміст поданого клопотання та доданих до нього документів слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 12,13 ч. 2 ст. 115 КК України.

Згідно зі статтею 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При цьому, відповідно до частини шостої статті 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

В той же час, абзацом 8 частини четвертої статті 183 КПК України передбачено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Вирішуючи питання доцільності продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги пунктів 3 і 4 статті п`ятої Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до статті 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, не допускається автоматичне продовження строків тримання під вартою (справи «Тейс проти Румунії», «Чанєв проти України»).

В той же час, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з того, що «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин (справа «Нечипорук і Йонкало проти України»).

На підставі викладеного, враховуючи положення частини шостої статті 176 КПК України, абзацу 8 частини четвертої статті 183 КПК України, слідчий суддя при вирішенні питання про наявність підстав для задоволення клопотання враховує у своїй сукупності доведеність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, тяжкість та підвищену суспільну небезпеку інкримінованих злочинів, тяжкість можливого покарання, наявність таких ризиків як можливість обвинуваченої переховуватися від органів прокуратури та суду, з метою уникнення покарання за вчинений злочин, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей ті документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, здійснення незаконного впливу на свідків, а також особу обвинуваченої, яка на час розгляду клопотання обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, відповідальність за яке передбачена у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі.

Суд звертає увагу на те, що на час розгляду клопотання вищевказані ризики, що встановлені попередніми ухвалами про застосування запобіжного заходу та його продовження не зменшилися. Відомостей, які б вказували про неможливість перебування ОСОБА_4 в місцях затримання, зокрема, за станом здоров`я під час розгляду клопотання надано не було, а тому слідчий суддя вважає, що заявлені ризики виправдовують тримання особи під вартою, що також доведено прокурором при розгляді даного клопотання.

Крім того, слідчим суддею врахована практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

З огляду на викладене слідчий суддя вважає за доцільне та необхідне клопотання задовольнити та продовжити строк тримання обвинуваченої ОСОБА_4 під вартою на 60 (шістдесят) днів, тобто до 30 листопада 2024 року (включно).

Що стосується клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 про зміну раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, то таке клопотання не підлягає задоволенню, оскільки прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, в тому числі можливість обвинуваченої переховуватися від органів прокуратури та суду, а відтак лише виключний запобіжний захід - тримання під вартою зможе запобігти цьому ризику

На підставі наведеного, керуючись ст. 176 - 178, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 199, 309, 372, 400 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 про зміну раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту відмовити.

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 (шістдесят) днів, тобто до 30 листопада 2024 року (включно).

Ухвала про продовження строку тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 діє до 30 листопада 2024 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя