УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2024 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , захисників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , при секретарі ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_7 , погоджене заступником начальника першого відділу другого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, з вищою освітою, працюючого в ДСР НПУ, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 (гуртожиток), проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 190 КК України (відомості внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000707 від 05.08.2024)

ВСТАНОВИЛА

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_7 , погоджене заступником начальника першого відділу другого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 190 КК України (відомості внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000707 від 05.08.2024).

За обставин, викладених в клопотанні, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, тобто в заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, за попередньою змовою групою осіб.

Як зазначає слідчий у клопотанні, обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, та доводять, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, крім тримання під вартою не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, підтверджуються наступними матеріалами кримінального провадження:

-листом ГУ ВБ СБ України від 03.08.2024 № 9/1-6574ві з рапортом про виявлення кримінального правопорушення від 02.08.2024 № 9/1-6573ві до якого долучено заяву представника групи компаній мережі магазинів «Червоний маркет» ОСОБА_9 щодо пропозиції ОСОБА_10 із залученням інших осіб у сприянні закриття ряду кримінальних проваджень та подальшого уникнення будь-якого кримінального переслідування за відповідну грошову винагороду;

-відповіддю оперативного підрозділу на доручення слідчого від 05.08.2024 № 9/1-6592ві щодо причетності ОСОБА_10 до протиправної діяльності;

-відповіддю оперативного підрозділу на доручення слідчого від 30.09.2024 № 9/1-8006ві щодо причетності старшого оперуповноваженого 1-го відділу (протидії організованим злочинним групам в органах державної влади) 2-го управління (протидії організованим формам злочинності в органах державної влади) ДСР НПУ ОСОБА_5 до протиправної діяльності;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 06.08.2024, що 02.08.2024 до нього зателефонував ОСОБА_10 , представився особою, яка вирішує питання по усім трьом кримінальним провадженням щодо ТОВ «Речі» та необхідністю зустрічі для подальшого узгодження дій;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 01.10.2024, що 14.08.2024, 04.09.2024, 12.09.2024 та 17.09.2024 відбувались зустрічі спільно з ОСОБА_10 , та ОСОБА_5 , на яких обговорювались плани та механізми, за допомогою яких будуть закриватися кримінальні провадження в Подільському УП ГУ НП у м. Києві, ГСУ Національної поліції України та ГП Бюро економічної безпеки, вартість таких дій, а також визначення вартості закриття кримінального провадження в Подільському УП ГУ НП у м. Києві - 300 000 доларів США;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 02.10.2024, що 27.09.2024, відбувались зустрічі з ОСОБА_10 , та ОСОБА_5 , на яких обговорювались строки та порядок передачі 300 000 доларів США за закриття кримінального провадження в Подільському УП ГУ НП у м. Києві;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 02.10.2024, що 02.10.2024, відбувались особиста зустріч з ОСОБА_5 , на якій ОСОБА_9 передав 300 000 доларів США за закриття кримінального провадження в Подільському УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_11 ;

-протоколом обшуку транспортного засобу «MERSEDES-BENZ ML 550» від 02.10.2024, під час якого виявлено та вилучено грошові кошти в розмірі 300 000 доларів США, які ОСОБА_5 отримав від ОСОБА_9 ;

-іншими матеріалами вказаного кримінального провадження, які у своїй сукупності підтверджують вчинення ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення.

02.10.2024 в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 було затримано співробітниками правоохоронного органу.

03.10.2024 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні ним злочину передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

У своєму клопотанні слідчий звертає увагу суду на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема на те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_2 клопотання підтримав в повному обсязі, зазначив, що у кримінальному провадженні здійснюється досудове розслідування, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, яка є обґрунтованою та підтверджується матеріалами кримінального провадження, просив клопотання задовольнити та застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням ряду обов`язків, з огляду на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що підозра ОСОБА_5 , у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення є необґрунтованою, відомості до ЄРДР в даному кримінальному провадженні внесені на підставі заяви, в які не зазначено відомостей щодо особи ОСОБА_5 , невідкладний обшук проведено необґрунтовано, вказав, що ризики на які посилається сторона обвинувачення є необґрунтованими та неактуальними, оскільки вони жодним чином не доведені прокурором. Просив відмовити в задоволенні клопотання, а у разі його задоволення просив застосувати запобіжний захід у певний час доби, а також долучив додаткові документи.

Захисник ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення є необґрунтованою, просив відмовити в задоволенні клопотання, а у разі його задоволення просив застосувати запобіжний захід у певний час доби.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію захисників.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, документи, що долучено в судовому засіданні, заслухавши думку учасників, слідча суддя приходить до такого висновку.

В судовому засіданні встановлено, що Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000707.

03 жовтня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з частинами 1 та 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідча суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчу суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, на переконання слідчої судді на час розгляду клопотання ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення за ч. 5 ст. 190 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими слідчим до клопотання.

Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст. 178 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає про наступні ризики: переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

За злочин, який інкримінується особі, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, ця обставина сама по собі вже може бути причиною для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, ОСОБА_5 офіційно працевлаштований, має місце проживання та реєстрації, раніше не судимий, усвідомлюючи невідворотність покарання може вчинити дії, направлені на переховування від органів досудового розслідування.

При визначенні ймовірності переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України слід враховувати тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винним у злочині, у вчиненні якого він підозрюється. Врахування цієї обставини відповідає практиці Європейського суду з прав людини. При цьому, цей фактор не є визначальним.

Враховуючи викладене вище, слідча суддя приходить до висновку, що існує ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідча суддя зобов`язана встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідча суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

Зі змісту клопотання встановлено, що ОСОБА_5 може чинити тиск на свідків.

При встановленні наявності вказаного ризику, слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження до моменту їх допиту, а й продовжує існувати на подальших стадіях, в тому числі до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків.

Зазначені ризики є суттєвими, і виправдовують застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідча суддя вважає, що до ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід.

Разом з тим, прокурором не доведено наявність таких ризиків, як перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та вчинення іншого кримінального правопорушення, чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, оскільки, на думку слідчої судді, такі ризики є сумнівним та розцінюються, як домисел на даній стадії кримінального провадження, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаного слідчому судді не надано, а тому такі твердження є лише припущеннями з боку сторони обвинувачення.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

За таких обставин, слідча суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (пункт 1 частини 1 статті 177 КПК України), та незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні (пункт 3 частини 1 статті 177 КПК України) з огляду на обставини вчинення інкримінованого злочину.

При цьому, слідча суддя враховує особу підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, його майновий стан, а також інші обставини, які характеризують його особу та спосіб життя.

В той же час, доводи сторони захисту щодо суті підозри, слід перевірити під час подальшого проведення досудового розслідування, докази щодо обґрунтованості підозри на їх належність та допустимість мають бути перевірені в судовому засіданні складом суду під час судового розгляду справи по суті та їм буде надана відповідна правова оцінка, з огляду на те, що слідчому судді на момент розгляду клопотання не надається весь обсяг доказів у кримінальному провадженні.

Крім того, прокурором у судовому засіданні доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, який би міг бути застосованим до підозрюваного ОСОБА_5 не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому, враховуючи положення ч. 4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною цілодобово залишати встановлене в судовому засіданні місце проживання, за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога» та з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, в межах строку досудового розслідування до 03 грудня 2024 року включно.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 184, 193, 194, 196, 199, 205, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_5 цілодобово залишати житло за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

-не відлучатися із смт. Козин Київської області, без дозволу слідчого, прокурора, чи суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи, контактного номеру телефону;

-утримуватися вів спілкування з підозрюваним ОСОБА_10 та свідками ОСОБА_9 та ОСОБА_12

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Негайно доставити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до місця тримання під домашнім арештом за адресою: АДРЕСА_2 , де звільнити останнього з-під варти.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_5 визначити в межах строку досудового розслідування, терміном до 03 грудня 2024 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1