УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 720 220 004 000 000 05 від 23.09.2022, у якому

гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Дніпра, громадянин України, українець, який зареєстрований та мешкає за адресою - АДРЕСА_1 , не судимий,

підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 клопотання детектива Бюро економічної безпеки України (далі - БЕБ) ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання зазначено, що детективами БЕБ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 720 220 004 000 000 05 від 23.09.2022, у якому ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 2051, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України.

Рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.01.2024 до підозрюваного ОСОБА_5 застосований запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 999 240 грн., у зв`язку з цим на останнього покладено обов`язки, передбачені п. 1-3, 8 ч.5 ст. 194 КПК України (справа №761/1080/24).

Ухвалою слідчого судді від 08.04.2024 строк покладених на ОСОБА_5 обов`язків продовжено до 08.06.2024.

Однак, у зв`язку з тим, що 14.06.2024 підозрюваного повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру за ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 2051, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України, детектив, враховуючи суворість покарання, що може загрожувати підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих йому дій, та наявність ризиків позапроцесуальної поведінки підозрюваного, просив застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_7 продемонстрував суперечливу та непослідовну поведінку - з одного боку двічі ініціював питання про залишення вищезазначеного клопотання без розгляду, одночасно наполягаючи на поверненні клопотання для доопрацювання.

Крім того, прокурор ОСОБА_7 просив надати час для підготовки змін до ініційованого стороною обвинувачення клопотання, зокрема, щодо підготовки клопотання про зміну ОСОБА_5 запобіжного заходу, замість застосування.

У той же час, у судове засідання 26.06.2024 прокурор не прибув, зміни до раніше поданого клопотання не надав, про поважність причини неявки суд не повідомив.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив у задоволенні клопотання відмовити з огляду на необґрунтованість клопотання, як у частині оголошеної підозри, так і у частині ризиків непроцесуальної поведінки підозрюваного.

Захисники просили розглянути клопотання по суті та відмовити у його задоволенні, оскільки підозра, оголошена їх підзахисному, необґрунтована, останній до протиправної діяльності не причетний.

Також сторона захисту просила врахувати, що до ОСОБА_5 раніше застосований запобіжний захід у виді застави, останній процесуальні обов`язки виконує у повному обсязі, тому ініційоване детективом клопотання щодо застосування до підозрюваного нового запобіжного заходу під час дії раніше застосованого не відповідає вимогам КПК.

Слідчий суддя, заслухавши сторону захисту, дослідивши матеріали клопотання, долучені прокурором ОСОБА_7 заяви про залишення клопотання без розгляду, дійшов висновку, що клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Положення ч. 1 ст. 193 КПК свідчать, що розгляд ініційованого стороною обвинувачення про застосування чи зміну підозрюваному запобіжного заходу відбувається за обов`язкової участі прокурора, тобто саме на прокурора покладається доведення перед слідчим суддею, судом обставин, визначених ст. 194 КПК - наявність обґрунтованої підозри, наявність передбачених законом ризиків позапроцесуальної поведінки підозрюваного, неможливість застосувати до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу.

У той же час, прокурор у судові засідання 24.06.2024 та 26.06.2024 не прибув, про поважність причини неявки суд не повідомив.

Крім того, прокурор ОСОБА_7 двічі після звернення до слідчого судді з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу подавав до суду заяви про залишення зазначеного клопотання без розгляду та повернення його для доопрацювання, посилаючись на положення ст. 185 КПК.

У зв`язку з цим слідчий суддя бере до уваги, що стаття 185 КПК наділяє прокурора правом відкликати, змінити або доповнити клопотання про застосування запобіжного заходу.

Зокрема, відповідно до ч. 1 зазначеної статті, якщо після подання клопотання про застосування запобіжного заходу прокурору стали відомі обставини, що виключають обґрунтовану підозру у вчиненні особою кримінального правопорушення, він зобов`язаний відкликати клопотання про застосування запобіжного заходу.

Наведена процесуальна норма у чіткій та категоричній формі покладає на прокурора вимогу відкликати клопотання у тому випадку, якщо йому стали відомі певні чинники, які виключають обґрунтовану підозру, тобто висунута особі підозра втратила свій зв`язок з реальними обставинами справи, через що є непідтвердженою та такою, що не ґрунтується на фактах.

Згідно з ч. 2 ст.185 КПК, якщо після подання клопотання про застосування запобіжного заходу слідчому, прокурору стали відомі інші обставини, що можуть вплинути на вирішення судом питання про застосування запобіжного заходу, він зобов`язаний доповнити або змінити клопотання, або замінити його новим клопотанням.

Зазначене вище положення кримінального процесуального закону передбачає ситуацію, коли стороною обвинувачення після подання клопотання про застосування запобіжного заходу отримані дані, що можуть стати вирішальними під час розгляду слідчим суддею або судом відповідного питання. Ця норма зобов`язує прокурора вчинити одну з дій, коло яких є вичерпним, - доповнити або змінити клопотання, або замінити первісне клопотання новим клопотанням.

Отже, частина 1 та частина 2 статті 185 КПК не пов`язані між собою, оскільки ґрунтуються на різних підставах та покладають на прокурора різні обов`язки, реалізація яких має різні наслідки.

У той же час, зазначена стаття не надає прокурору права ініціювати перед слідчим суддею питання про залишення клопотання без розгляду.

З матеріалів судової справи вбачається, що 17.06.2024 прокурор ОСОБА_7 подав заяву про залишення клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу без розгляду.

Наступного дня, 18.06.2024 той же прокурор відмовився від вищезазначеної заяви, просив слідчого суддю надати час для виконання дій, передбачених ч. 2 ст. 185 КПК, зобов`язувався подати нове клопотання.

У той же час у судове засідання 24.06.2024 прокурор ОСОБА_7 не прибув, повторно подав до суду заяву про залишення клопотання від 14.06.2024 про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без розгляду.

Отже, прокурор ОСОБА_7 відмовився від виконання покладеного на прокурора обов`язку щодо доповнення або зміни клопотання, або заміни первісного клопотання на нове клопотання.

Подавши слідчому судді повторну, не передбачену законом заяву про залишення клопотання без розгляду, спонукав суд на ухвалення рішення, яке не ґрунтується на законі, що суперечить принципу законності кримінального провадження.

Крім того, прокурор, не прибувши 26.06.2024 у судове засідання, позбавив слідчого суддю можливості усунути суперечності в його діях, уточнити істинні наміри прокурора.

Таким чином, на день ухвалення цього рішення у слідчого судді є клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу та заява прокурора про залишення клопотання без розгляду.

З огляду на зазначене, виконуючи вимоги ст. 186 КПК щодо строку розгляду клопотань вищезазначеної категорії, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурор ОСОБА_7 не доповнивши, не змінивши та не замінивши первісне клопотання, фактично відмовився від поданого клопотання.

Відсутність письмової заяви прокурора про відкликання клопотання у сукупністю з неприбуттям прокурора у судове засідання свідчать , що прокурор саме у такий пасивний спосіб реалізував повноваження, надані йому ч. 1 ст. 185 КПК.

Частина 1 статті 185 КПК передбачає право прокурора відкликати клопотання про застосування запобіжного заходу, підставою для таких дій є виявлення обставин, що виключають обґрунтованість підозри.

На підставі наведеного, враховуючи відмову прокурора ОСОБА_7 від підтримання ініційованого стороною обвинувачення клопотання, що свідчить про неможливість доведення прокурором ОСОБА_7 повідомленої ОСОБА_5 обґрунтованої підозри, слідчий суддя дійшов висновку, що обґрунтована підозра щодо ОСОБА_5 відсутня, що виключає задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. 8, 9, 176-179, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1