Справа № 944/380/24
Провадження №1-кс/944/624/24
/про накладення арешту/
30.08.2024 рокум.Яворів
Досудовим розслідуванням встановлено, що 15.02.2019 на підставі можливо підробленої довідки здійснено реєстрацію права власності на гідротехнічну споруду шлюз-регулятор, що знаходиться в с. Зелів Яворівського району Львівської області.
Земельну ділянку з вищезазначеним кадастровим номером та споруду шлюз-регулятор, визнано речовими доказами у межах даного кримінального провадження.
Заступник начальника СВ Яворівського РВП ГУ НП України у Львівській області майор поліції ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, скерував на адресу суду заяву, у якій просить справу слухати у його відсутності.
Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе проводити судовий розгляд даного клопотання у відсутності учасників кримінального провадження.
З урахуванням заяви слідчого відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя дійшов наступного.
Постановою заступника начальника СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 від 23.08.2024, земельну ділянку з вищезазначеним кадастровим номером та споруду шлюз-регулятор, визнано речовими доказами у межах даного кримінального провадження.
Відповідно до ч.1, 2 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Клопотання слідчого про арешт майна подано з додержанням вимог ст. 171 КПК України.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У клопотанні про арешт майна слідчим наведені відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, які в сукупності з доданими до клопотання матеріалами дають слідчому судді підстави для висновку, що було вчинене кримінальне правопорушення, про яке зазначається в клопотанні.
З огляду на наведене вище та з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, а також запобіганню їх знищення та відчуження, враховуючи те, що вказані земельна ділянка є предметом кримінального правопорушення, зберегла на собі сліди їх вчинення та використовувались як засоби і знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а також у зв`язку з необхідністю призначення з вилученими речами ряду судових експертиз, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слід задовольнити.
Керуючись ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,
Контроль за виконанням ухвали доручити заступнику начальника СВ Яворівського РВП ГУ НП України у Львівській області майору поліції ОСОБА_3 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду в порядку та строки, передбачені КПК України.

Ухвала може бути скасована в порядку ст.174 КПК за клопотанням власника/володільця майна, що не був присутнім під час розгляду.

Слідчий суддя ОСОБА_1