УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2024 року Жовтневий районний суд

міста Дніпропетровська

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

з секретарем ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська в м. Дніпрі клопотання прокурора ОСОБА_3 про звернення застави в дохід держави та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заявлене в об`єднаному кримінальному провадженні № 201/5007/23 (пр. №1-кп/201/320/2024), відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № № 0000603, 0000623, стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Дніпропетровськ, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У судовому засіданні прокурором було подано письмове клопотання про звернення застави в дохід держави та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 .

Обґрунтовуючи подане клопотання, прокурор зазначила, що ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 14 вересня 2023 року ОСОБА_4 було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави у розмірі 214 720,00 гривень. Окрім іншого, у вказаній ухвалі зазначалось, що у випадку внесення застави та звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 з-під варти, на обвинуваченого будуть покладені обов`язки передбачені ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою на визначений час до суду; повідомляти суд про зміну місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілими у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Після внесення застави, обвинуваченого ОСОБА_4 звільнено з-під варти з ДУ «Дніпровська установа виконання покарань № 4» та повідомлено про відповідальність за невиконання покладених на нього обов`язків.

Однак, у судові засідання 24 жовтня 2023 року та 09 квітня 2024 року ОСОБА_4 не з`явився, про час, дату та місце судового засідання був повідомлений належним чином, жодних документів, які б підтвердили поважність його неявки у судові засідання суду не надав.

Окрім того, обвинувачений ОСОБА_4 , після внесення застави, перебуваючи на свободі, належних висновків для себе не зробив та вчинив новий злочин проти власності, на підставі чого останнього, на підставі ст. 208 КПК України, було затримано та повідомлено про підозру у кримінальному провадженні № 0001374 від 10 листопада 2023 року.

На підставі викладеного, враховуючи, що ОСОБА_4 , порушив покладені ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 14 вересня 2023 року на нього процесуальні обов`язки, прокурор просить звернути заставу у розмірі 214 720,00 гривень в дохід держави та застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під варто.

Захисник - адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора, зазначивши, що неявки обвинуваченого ОСОБА_4 у судові засідання були пов`язані із станом здоров`я останнього та затриманням його за підозрою у вчиненні іншого кримінального правопорушення. Окрім цього, захисник просив відмовити в задоволенні клопотання в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що в клопотанні не зазначені передбачені законом ризики, які мають враховуватись судом при вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також просив звернути увагу на те, що стосовно ОСОБА_4 вже застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у іншому кримінальному провадженні.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку захисника.

Вислухавши думки учасників судового провадження щодо клопотання прокурора ОСОБА_3 про звернення застави в дохід держави та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , суд приходить до таких висновків.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 14 вересня 2023 року ОСОБА_4 було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 214 720,00 гривень.

03 жовтня 2023 року на користь ОСОБА_4 була внесена застава у розмірі 214 720,00 гривень, у зв`язку з чим, ОСОБА_6 було звільнено з-під варти та повідомлено про відповідальність за невиконання покладених на нього обов`язків.

Проте ОСОБА_4 , після звільнення з-під варти, здійснює систематичну відмову виконувати свої процесуальні обов`язки, неодноразово не з`являвся за викликом до суду, документи, які підтверджують поважність причин неявки у судові засідання не надав, що свідчить про його намагання переховуватись від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Окрім того, після звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 з-під варти, останнього було затримано на підставі ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що свідчить про небажання ОСОБА_4 стати на шлях виправлення.

Так, ст. 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положення ч. 1 ст. 182 КПК України передбачають, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Відповідно до ч. 8 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Згідно ч. 9 ст. 182 КПК України питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

Абзацом 3 ч. 4 ст. 202 КПК України визначено, що з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Враховуючи вищевикладене, а також дивлячись на те, що обвинувачений ОСОБА_4 , після внесення застави та звільнення з-під варти, будучи належним чином повідомлений про час та дату судових засідань, не з`являвся за викликом до суду, про неможливість та причини неприбуття не повідомляв, що свідчить про намагання обвинуваченого уникнути кримінальної відповідальності, був затриманий за підозрою у вчиненні нового кримінального правопорушення, суд приходить до висновку, що наявні підстави для звернення застави в дохід держави, а тому подане клопотання підлягає задоволенню.

Разом з тим, ч. 10 ст. 182 КПК України передбачено, що у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Враховуючи, що стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 на даний час застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в рамках іншого кримінального провадження, суд за таких обставин не вбачає необхідності у вирішенні в рамках розгляду вказаного клопотання питання про застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-177, 182, 193, 194, 202, 309, 369-372, 376 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про звернення застави в дохід держави та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заявлене в об`єднаному кримінальному провадженні № 201/5007/23 (пр. № 1-кп/201/320/2024), відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № № 0000603, 0000623, стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити частково.

Заставу у розмірі 214 720,00 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, внесену на користь обвинуваченого ОСОБА_4 , на рахунок № НОМЕР_1 в ГУДКСУ м. Києва, отримувач територіальне управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області, , МФО 820172, відповідно до ухвали Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 14 вересня 2023 року, звернути в дохід держави та зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України.

Повний текст ухвали суду буде складений і оголошений о 14.15 годині 10 жовтня 2024 року.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти такої ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судові рішення, передбачені ст. 392 КПК України.

Головуючий - суддя: ОСОБА_1