Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8706/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні 0000137, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.07.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Олешки Херсонської області, громадянина України, із повною загальною середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, одруженого, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , на даний час фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що cлідчим відділом УП в метрополітені ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні 0000137 від 12.07.2024.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , перебуваючи у невстановлений час у невстановленому досудовим розслідуванням місці, за невстановлених обставин придбав самозарядний пістолет BLOW TR92, № НОМЕР_1 калібру 9 mm Р.А. та, помістивши його до свого рюкзака, розпочав незаконно його носити та зберігати його при собі без передбаченого законом дозволу.

12.07.2024 приблизно об 11 год. 30 хв. у вестибюлі станції метро «Лук`янівська» КП «Київський метрополітен» у м. Києві ОСОБА_5 був зупинений працівником поліції, якому повідомив про наявність у нього вказаної вогнепальної зброї. Тоді ж ОСОБА_5 був запрошений до кімнати поліції, що розташована на вказаній станції метрополітену, де на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України в присутності двох понятих під час проведення особистого обшуку та обшуку речей останнього у нього було виявлено та вилучено із центрального відділення рюкзака сірого кольору, який був при ньому, пістолет, який відноситься до короткоствольної, гладкоствольної вогнепальної зброї - виготовлений промисловим шляхом та перероблений з подальшим внесенням конструктивних змін у видаленні захисних елементів з каналу ствола та заглушенні газовідвідного отвору металевим стрижнем самозарядного пістолету «BLOW TR92», № НОМЕР_1 калібру 9 mm Р.А., промислового виробництва (Туреччина). Переробка даної зброї полягала у видаленні захисного елементу з каналу ствола та заглушення газовідвідного отвору.

Таким чином, в обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, на тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, на те, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме ризик переховування від органу досудового розслідування та суду та ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, а також на те, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

З огляду на наведене, слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, із покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав із викладених у ньому підстав.

Підозрюваний та його захисник просили відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на необґрунтованість ризиків, про які зазначено у клопотанні, а також на те, що підозрюваний визнає свою вину, бажає співпрацювати зі слідством, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався та наміру переховуватися від слідства та суду не має.

Заслухавши доводи та обґрунтування сторін обвинувачення та захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Встановлено, що у провадженні СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000137, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

13.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а саме у незаконному придбанні, носінні та зберіганні вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України, віднесено до категорії тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 ст. 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Про обґрунтованість вказаної підозри свідчать докази, зібрані в ході досудового розслідування, зокрема: рапорти про виявлення кримінального правопорушення від 12.07.2024; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 12.07.2024; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 12.07.2024; протоколи допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 від 12.07.2024; висновок експерта №19/111-24/40583-БЛ від 13.07.2024, складений за результатами проведеної судово-балістичної експертизи; письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 13.07.2024.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на приведені у клопотанні органу досудового розслідування докази, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення є обґрунтованою.

Оцінюючи наведені слідчим та прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчим суддею встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України.

Так, санкцією ч. 1 ст. 263 КК України передбачено покарання за вчинення цього кримінального правопорушення у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, що вже само по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

У рішенні по справі «W. проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Таким чином, з огляду на тяжкість інкримінованого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, та суворість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі доведення його винуватості у його вчиненні, слідчий суддя вважає, що наявні достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Разом із цим, з огляду на встановлені в ході розгляду клопотання обставини, слідчий суддя вважає, що заявлений стороною обвинувачення ризик незаконного впливу на свідків є недоведеним.

Таким чином, зважаючи на встановлені слідчим суддею обставини, а також приймаючи до уваги тяжкість злочину, який інкримінується підозрюваному, спосіб та механізм його вчинення, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

У зв`язку з наведеним, з огляду на встановлені вище обставини, які знайшли своє підтвердження в ході розгляду даного клопотання, слідчий суддя вважає необґрунтованими наведені стороною захисту доводи щодо відсутності вищенаведених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів враховує особу підозрюваного, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованих кримінальних правопорушень, наявність місця проживання та певних соціальних зв`язків.

Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_5 встановлено, що він народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Олешки Херсонської області, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , на даний час фактично проживає за адресою АДРЕСА_2 , одружений, раніше не судимий.

Зі слів підозрюваного також встановлено, що він має на утриманні непрацездатних батьків, які проживають в Херсонській області, тобто на тимчасово окупованій території України. Він офіційно не працевлаштований та живе за рахунок тимчасових заробітків, його дохід є нестабільним та незначним.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, врахувавши зазначені вище обставини, визначені статтею 178 КПК України, а також приймаючи до уваги те, що під час розгляду клопотання прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, встановленим слідчим суддею, слідчий суддя дійшов висновку про можливість застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, про застосування якого подано клопотання, а саме запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

На думку слідчого судді, вказаний запобіжний захід є достатнім на даному етапі досудового розслідування та зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та своєчасне проведення основних слідчих дій у кримінальному провадженні.

У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

З огляду на встановлені обставини вчинення інкримінованого підозрюваному ОСОБА_5 кримінального правопорушення та його тяжкість, слідчий суддя вважає, що в даному випадку, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, наявні підстави для покладення на нього наступних обов`язків, визначених ч.5 ст. 194 КПК України: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду у визначений час; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого номера мобільного телефону; не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, в разі їх наявності.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 КПК України у разі застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий, звільняється з-під варти негайно.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176 - 178, 181, 193 - 194, 196 - 197, 309 - 310 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні 0000137 від 12.07.2024 про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, поклавши на нього обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду у визначений час;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого номера мобільного телефону;

- не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, в разі їх наявності.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти негайно в залі суду.

Підозрюваному ОСОБА_5 письмово під розпис повідомити покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Строк дії ухвали та обов`язків визначити до 12.09.2024, в межах строку досудового розслідування.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого слідчого, у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_10