Справа № 629/6244/24
Провадження № 1-кс/629/1737/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2024 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Син Поляна Міжгірського району Закарпатської області, громадянина України, одруженого, старшого стрільця 2 відділення охорони 3 взводу охорони роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_2 , старшого солдата, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

встановив:

Слідчий відділення №1 СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся до суду з зазначеним клопотанням, в обґрунтування якого зазначено наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що згідно з витягом із наказу командувача військ оперативного командування "Схiд" вiд 02 березня 2023 року №55-рс військовослужбовця солдата ОСОБА_5 , призначено на посаду: старшого стрільця 2 відділення охорони 3 взводу охорони роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_2 та присвоєно звання «старший солдат».

ОСОБА_5 перебуваючи у військовому званні «старший солдат», будучи військовослужбовцем відповідно до вимог ст.ст. 11,16 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, зобов`язаний суворо дотримуватись у своїй службовій діяльності вимог законів України, Статутів Збройних Сил України, бути взірцем виконання службового обов`язку, свято і непорушно додержуватися Конституції України, виконувати службові обов`язки, що визначають обсяг виконання завдань, доручених йому за посадою.

Однак, в порушення вищезазначених вимог законодавства, 08.10.2024 близько 14.00 години, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 маючи умисел, спрямований на умисне пошкодження майна загальнонебезпечним способом - шляхом підпалу, прийшов на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0133, яка розташована між АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_7 , однак згідно договору оренди, даною земельною ділянкою користується ПСП «Маяк», з метою пошкодження трактору «К 700» д.н.з. НОМЕР_1 , який агрегатований плугом (ПЛ8-40) .

Перебуваючи на вищевказаній земельній ділянці, ОСОБА_5 за допомогою заздалегідь підготовлених 4 скляних банок ємністю 1 л., з горючою речовиною, фрагментами паперу та коробкою сірників, реалізуючи свій протиправний злочинний умисел, спрямований на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, вилив горючу суміш із однієї з принесених скляних банок на поверхню паливного баку трактора «К 700» д.н.з. НОМЕР_1 , попередньо вставивши фрагмент паперу між кабіною та паливним баком трактора та підпалив його, після спроби водія трактору ОСОБА_8 . загасити полум`я самотужки, ОСОБА_5 стягнув його з трактору та коли водій впав на землю, ОСОБА_5 кинув інші скляні банки із горючою речовиною на трактор та вони одразу спалахнули, в результаті чого полум`ям було пошкоджено трактор «К 700» д.н.з. НОМЕР_1 , спричинивши матеріальну шкоду ПСП «Маяк».

20.11.2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Ухвалою слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 21.11.2024 надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою його приводу до суду для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно зі ст. 208 КПК України, на підставі ухвали слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 21.11.2024 ОСОБА_5 був затриманий 25.11.2024 та доставлений до суду.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Прокурор у судовому засіданні наполягав на задоволенні клопотання, враховуючи встановленим існування ризиків, передбачених п. 1,2,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати домашній арешт.

Захисник проти клопотання заперечувала, вказувала на наявність у підозрюваного хвороб, а також що ризики, які зазначені у клопотанні, не знайшли свого підтвердження, просила застосувати більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників справи, дослідивши докази, надані в обґрунтування клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності, належності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, тому слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність обвинуваченого до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для обрання щодо нього запобіжного заходу.

Слідчий суддя враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, зокрема, згідно якої тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.

Окрім цього, для запобігання вищевказаним ризикам необхідно враховувати суспільний інтерес, що полягає у виконанні завдань, які передбачені ст. 2 КПК України, зокрема, у захисті особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Вирішуючи питання про обрання підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 4, 5 ст. 177 КПК України, враховуючи те, що:

- ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, за який законом визначене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 10 років, не має стійких соціальних зав`язків (неповнолітніх дітей та інших непрацездатних осіб на утриманні), а тому, знаходячись на волі, усвідомлюючи можливість отримання реального покарання у вигляді позбавлення волі на значний термін, може переховуватись від слідства та суду;

- підозрюваний ОСОБА_5 , знаючи місце зберігання речових доказів, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні;

- ОСОБА_5 відомі анкетні дані свідків, потерпілого, понятих, експертів, оскільки підозрюваний має право ознайомлюватись з матеріалами кримінального провадження, може робити копії відповідних документів та йому надано копії документів, які долучаються до клопотання про застосування запобіжного заходу, в тому числі і протоколи допитів свідків, а тому, з метою уникнення кримінального покарання, перебуваючи на свободі, може впливати на зазначених учасників справи, застосовуючи фізичне або психологічне насильство, схиляючи їх надати необхідні йому покази. При цьому суд враховує, що за ОСОБА_5 є закріплена зброя, а саме «5,45 мм АК-74»;

- підозрюваний, з метою ухилення від кримінальної відповідальності за вчинений злочин, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, шляхом не з`явлення за викликом до слідчого, прокурора, суду та необґрунтовано затягувати строк досудового слідства;

- підозрюваний може вчинити інший аналогічний злочин чи продовжити вчиняти злочин у якому підозрюється у зв`язку з тим, що конфлікт між підозрюваним, ПСП «Маяк» та потерпілим триває продовж довгого періоду, причини виникнення конфлікту на даний час не усунуті, а підозрюваний свідомо та умисно вибрав саме насильницький та незаконний спосіб розв`язання зазначеного конфлікту.

Враховуючи викладене, а також те, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого та обирає підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. При цьому враховується, що підозрюваний не є особою, щодо якої не може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України.

Частиною 3 статті 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи вимоги ст. 182 ч. 4,5 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

У зв`язку з викладеним слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у сумі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. 177,182,183,194,369-372,395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на шістдесят днів включно, а саме до 23.01.2025.

Визначити суму застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 90840 гривень, які необхідно внести на розрахунковий рахунок UA0006674, , банк отримувача ДКС України м.Київ, отримувач ТУ ДСА України у Харківській області, до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, відповідно до ст. 194 ч. 5 КПК України, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваному та захиснику.

Копію даної ухвали негайно направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для виконання, слідчому та прокурору для відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_9