СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/6358/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2024 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , підозрюваного - ОСОБА_3 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 про зміну міри запобіжного заходу в кримінальному провадженні №0000253 внесеного до ЄРДР 20.03.2023 р.,-

ВСТАНОВИВ:

16.09.2024 до слідчого судді надійшло вказане клопотання, в якому адвокат просив змінити міру запобіжного заходу в кримінальному провадженні №0000253 внесеного до ЄРДР 20.03.2023 р., яка була обрана ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 15.08.2024 р. відносно ОСОБА_3 з тримання під вартою на домашній арешт з покладенням ряду обов`язків.

Обґрунтовуючи клопотання щодо існування підстав для зміни запобіжного заходу ОСОБА_3 , захисник посилався на те, що ОСОБА_3 15.08.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 311 КК України. Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 15.08.2024 р. ОСОБА_3 , обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, без права внесення застави. Як зазначено в клопотанні слідчий суддя дійшов помилкового висновку про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: що останінй може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на свідків у кримінальному провадженні, що може бути перешкодою встановленню істини у справі. При цьому зазначив, що ОСОБА_3 не переховувався від органів досудового розслідування чи суду, ніколи незаконно не впливав на свідків, не перешкоджав кримінальному провадженню, а тому відносно нього доцільно застосувати більш м`який запобіжний захід. Крім цього, адвокат ОСОБА_4 зазначив, що ОСОБА_3 має постійне місце проживання та міцні соціальні зв`язки.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_3 підтримали клопотання, посилаючись на викладені у ньому обставини.

Прокурор заперечував проти задоволення вказаного клопотанн про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_3 , посилаючись на те, що ризики не зменшились також зазначив, що ухвалою Київського апеляційного суду від 25.09.2024 р., ухвала слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 15.08.2024 скасована та прийнята нова ухвала, відповідно до яко застосовано до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 13.10.2024 та визначено заставу в розмірі 242 240 грн., в разі внесення якої покладено ряд обов`язків.

Розглянувши клопотання, вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою (ч. 3 ст. 176 КПК).

Відповідно до ст. 201 КПК підозрюваний, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до суду клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ч. 4 ст. 201 КПК клопотання про зміну запобіжного заходу розглядається згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: -переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; -знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; -незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; -перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; -вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідні ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. Водночас КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

З матеріалів доданих до клопотання встановлено, що слідчими ГСУ НП України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000253 внесеного до ЄРДР 20.03.2023 р. за ч.2 ст. 307, ч.1 ст. 311 КК України, у якому, серед інших, ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 311 КК України.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 15.08.2024 до підозрюваного ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор», без можливості внесення застави.

25.09.2024 колегією суддів Київського апеляційного суду була постановлена ухвала, відповідно до якої до підозрюваного ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в сумі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На стадії досудового розслідування клопотання про зміну запобіжного заходу має передбачати виникнення після постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу нових обставин, які безпосередньо можуть свідчити про зміну, зменшення чи збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Тому слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність нових обставин, що виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування і можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або спосіб його виконання. Такий висновок опосередковано ґрунтується на приписах ч. 5 ст. 201 КПК, яка унеможливлює подання підозрюваним, його захисником клопотання про зміну запобіжного заходу протягом тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу.

У зв`язку з цим, реалізація права на звернення до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу обумовлена не тим, що відповідний суб`єкт не погоджується із застосованим запобіжним заходом. Інститут зміни запобіжного заходу пов`язаний з виникненням нових обставин, які впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим ризикам кримінального провадження.

Обґрунтовуючи клопотання про зміну підозрюваному ОСОБА_3 запобіжного заходу захисник не посилається на нові обставини, а лише на те, що слідчий суддя помилково дійшов висновку про наявність вказаних в ухвалі від 15.08.2024 ризиків.

Слідчим суддею при обранні запобіжного заходу надавалась оцінка доводам щодо обставин на які посилається захисник, а тому ці обставини не є новими.

Затаких обставин, слідчий суддя вважає, що зазначені доводи захисника не можуть вказувати на зменшення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та як наслідок бути підставою для зміни запобіжного заходу.

Також, слід зазначити, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення.

Отже, враховуючи вищевикладене, сторона захисту не навела нових та суттєвих аргументів, які б не були враховані слідчим суддею Святошинського районного суду м.Києва під час розгляду клопотання про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу, та судом апеляційної істанції, а також які б давали підстави для зміни такого запобіжного заходу.

З огляду на зазначене, керуючись положеннями ст. ст. 177, 184, 186, 194, 199, 201, 331, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 поданого в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 про зміну міри запобіжного заходу в кримінальному провадженні №0000253 внесеного до ЄРДР 20.03.2023 р., - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1