УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.08.2024 м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3

захисника - адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою м. Київ, вул. М.Кривоноса, 25 клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001794 від 08.06.2024 стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Вишневе, Києво-Святошинського району Київської області, українець, громадянин України, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001794 від 08.06.2024.

Документом, що підтверджує надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, які його обґрунтовують, є розписка підозрюваного та його захисника від 31.07.2024 року та 01.08.2024 року відповідно (а.с.171-172).

Підозрюваний ОСОБА_5 доставлений до зали суду під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що згідно Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»» на території України введено воєнний стан із 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався, та на даний момент є діючим.

Так, 08.06.2024, приблизно о 11 годині 40 хвилин, ОСОБА_5 йшов по вулиці вздовж залізничних колій та проходив біля території з адресою: АДРЕСА_2 .

Проходячи дорогою ОСОБА_5 помітив незнайому йому раніше громадянку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка перебувала поряд із кущами та він побачив, що в неї на лівому плечі знаходилась жіноча сумочка синього кольору.

В цей час, у ОСОБА_5 раптово виник умисел на відкрите викрадення чужого майна, що належить ОСОБА_7 та він підійшов до потерпілої.

Після цього, ОСОБА_5 реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите повторне викрадення чужого майна,в у мовах воєнного стану, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, наблизився впритул до потерпілої ОСОБА_7 та рукою здійснив різкий ривок, яким зірвав з лівого плеча ОСОБА_7 жіночу сумочку синього кольору марки «David Jones» вартістю 727 грн. 30 коп. (відповідно до висновку експерта судово-товарознавчої експертизи №3552/24 від 18.07.2024), в якій знаходились: мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A23», персикового кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , вартістю 4949 грн. 10 коп. (віпдвідно до висновку експерта судово-товарознавчої експертизи №3553/24 від 18.07.2024), в якому знаходилась сім карта з абонентським номером НОМЕР_3 , пристрій для куріння «Iqos original duo» бірюзового кольору вартістю 1399 гривень та грошові кошти в сумі 4700 гривень.

Після цього, ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, завдавши потерпілій ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 11775 грн. 40 коп.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж) вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

08.06.2024 ОСОБА_5 , в рамках кримінального провадження №0001794 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

10.06.2024 слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 06.08.2024 року.

23.07.2024 стороні захисту було відкрито матеріали кримінального провадження на підставі ст. 290 КПК України для ознайомлення.

Слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання ОСОБА_5 під вартою, оскільки встановленні під час застосування ухвалою слідчого судді запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ризики, на думку прокурора, не зменшились та існують на даний час, а саме: переховувавання від органів досудового розслідування та суду; незаконний вплив на потерпілого, свідка, експерта, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; вчинення іншого кримінального правопорушення; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, тобто зникнути та перебувати тривалий час у розшуку.

Крім того, досудове розслідування в даному провадженні до закінчення дії ухвали суду тобто до 06.08.2024 року завершити не можливо, у зв`язку із необхідністю проведення в рамках вказаного кримінального провадження ряду слідчих дій, а саме: виконати вимоги статей 290 КПК України; ознайомити підозрюваного та захисника підозрюваного з матеріалами кримінального провадження, скласти обвинувальний акт і реєстр досудового розслідування, вручити акт та реєстр матеріалів досудового розслідування стороні захисту.

В судовому засіданні з розгляду даного клопотання, прокурор клопотання підтримав повному обсязі з підстав та мотивів зазначених в ньому, додаткових матеріалів слідчому судді не надав.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, заявив слідчому судді клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Зокрема зазначив про те, що клопотання про продовження дії запобіжного заходу не підлягає задоволенню в зв`язку з тим, що слідчим не доведено наявності обставин, передбачених ст.ст. 132, 184, 199 КПК України. Стороною обвинувачення не надано жодного документального підтвердження на обгрунтування існування ризиків. Ризик переховування підозрюваного не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого застосування покарання та під впливом тягаря призначення такого покарання у майбутньому. Кваліфікація дій підозрюваного особи не тягне за собою автоматичне визнання її вини у вчиненні кримінального правопорушення, в якому вона підозрюється, а тому захисник вважає, що сам лише розмір санції статті, по якій обвинувачується ОСОБА_5 не є достатнім чинником для тримання його під вартою. Крім того, навів зауваження по кожному ризику та вважає їх не обгрунтованими і такими що відсутні взагалі. Просив відмовити у задоволенні клопотання сторони обвинувачення.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні клопотання свого захисника підтримав, просив його задовольнити, проти задоволення клопотання прокурора заперечував.

Прокурор проти задоволення клопотання захисника підозрюваного заперечував, вказавши на те, що ризики, які існували на момент застосовування до підозрюваного запобіжного заходу на час розгляду даного клопотання не зменшилися.

Вислухавши доводи та пояснення учасників розгляду клопотання, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що Солом`янським УП ГУ Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження за №0001794 від 08.06.2024, в рамках досудового розслідування якого ОСОБА_5 08.06.2024 року повідомлено про підозру к вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України (а.с.138-141), 03.07.2024 року підозрюваному ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, із уточненням кваліфікуючих ознак (а.с.164-167).

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 10 червня 2024 року, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенним розміром застави щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 14 год. 25 хв. 06 серпня 2024 року (а.с. 142-144).

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Беручи до уваги поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

На обґрунтування пред`явленої ОСОБА_5 підозри, слідчим надані зібрані під час досудового розслідування докази та інші матеріали кримінального провадження, які на думку слідчого судді, обґрунтовано свідчать про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, яке розслідується, зокрема: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 08.06.2024 (а.с.12-14), протоколом огляду місця події від 08.06.2024 (а.с. 15-17), протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 (а.с. 20-22), протоколом перегляду відеозаписів від 08.06.2024 з фототаблицями (а.с. 26-61), протоколом допиту свідка ОСОБА_8 (а.с. 62- 68), протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 08.06.2024 (а.с. 84-92), протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 (а.с. 93-95), протоколом проведення слідчого експерименту від 08.06.2024 (а.с. 122-124), протоколом огляду місця події від 08.06.2024 (а.с. 125-128), повідомленням про підозру від 08.06.2024 (а.с. 138-141), протоколом огляду речей від 18.07.2024 (а.с. 145-151), висновком експерта №3552/24 від 18.07.2024 (а.с. 153-157), висновком експерта №3553/24 від 18.07.2024 (а.с. 159-162) та інші матеріали клопотання в їх сукупності та взаємозв`язку.

Згідно з положенням ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Частиною 4 ст. 199 КПК України встановлено, що слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладення на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Слідчим суддею встановлено, що ризики, які існували на момент застосування ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на момент розгляду даного клопотання не відпали, існують на даний час, а саме:

- встановлено існування ризику переховування від органів досудового розслідування, оскільки усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення, що пов`язане з позбавленням волі, ОСОБА_5 , може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, не має на утриманні неповнолітніх дітей чи непрацездатних осіб, неодружений, немає постійного джерела доходу, тобто не має стійких соціальних зв`язків, що дає можливість останньому без перешкод виїхати за межі міста Києва.

- перевіряючи наявність ризику незаконного впливу на потерпілого та свідків, слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілим та свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні. Так, ОСОБА_5 вчинив умисний злочин проти власності, що свідчить про те, що останній може погрожувати потерпілому та свідкам з метою зміни їх свідчень в частині фактичних обставин. Крім того, підозрюваний, отримавши копії клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу, достовірно володіє повними анкетними даними потерпілого та свідків , в тому числі про місце проживання.

- щодо ризику вчинення нового кримінального правопорушення, слідчий суддя зазначає, що підозрюваний ОСОБА_5 офіційно не працює, не має стійких соціальних зв`язків, підозрюється у вчиненні корисливого злочину, з огляду на що можна дійти висновку про те, що підозрюваний ОСОБА_5 продовжить вчиняти кримінальі правопорушення.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У справі «Амбрушкевич проти Польщі» (Ambruszkiewicz v. Poland N 7/03 від 04.05.2006) Європейський суд з прав людини наголошує, що не викликає протиріч те, що в деяких особливих випадках позбавлення свободи може бути єдиним засобом, який дозволяє гарантувати явку обвинуваченого до суду, зокрема, з урахуванням його особистості та характеру злочину, а також тяжкості ймовірного покарання. Крім того, Європейський суд з прав людини вважає за необхідне, щоб підстави, наведені владою на обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді позбавлення свободи, були доповнені конкретними фактами стосовно підозрюваного, а мотиви за обставинами справи могли вбачатися переконливими та відповідними.

Слідчий суддя враховує доводи прокурора з приводу того, що досудове розслідування завершити до закінчення дії попередньої ухвали до 06.08.2024 року неможливо, в тому числі у зв`язку із ознайомленням сторони захисту з матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 219 КПК України строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування стронами кримінального провадження, в порядку статті 290 цього Кодексу не включається у строки, передбачені цією статею.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини та враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 , його майновий та сімейний стан, зокрема те, що підозрюваний не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей, стан здоров`я підозрюваного, який з його слів не являється інвалідом першої чи другої групи, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, який відноситься до категорії тяжкого злочину, тому з урахуванням наявних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та вимог ч. 6 ст. 176 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам та вважає за необхідне продовжити підозрюваному ОСОБА_5 строк тримання під вартою,на строк один місць, тобто до 06 вересня 2024 року.

Слідчий суддя, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

З огляду на викладене вище, зокрема, беручи до уваги тяжкість та специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає необхідним визначити останньому, розмір застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів.

При цьому слідчий суддя зауважує, що враховуючи що 20 прожиткових мінімумів це найнижча межа розміру застави, що може бути встановлена з урахуванням тяжкості інкримінованого підозрюваному правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про необхіднійсть визначення застави саме в такому розмірі, розмір якої не буде завідомо непомірним для підозрюваного.

Щодо обов`язків передбачених статтею 194 КПК, які будуть покладені на підозрюваного.

Слідчий суддя, з урахуванням наведених вище обставин, приходить до висновку, що для забезпечення належної процесуальної поведінки на ОСОБА_5 необхідно покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого є законним та обґрунтованим та таким, що підлягає частковому задоволенню.

Окрім того, з огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 184, 192-194, 196, 197, 202, 206, 207, 208, 209, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - адвоката ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_5 - відмовити.

Клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001794 від 08.06.2024 стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 06 вересня 2024 року.

Строк дії цієї ухвали про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закінчується о 14 год. 25 хв. 06 вересня 2024 року.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України, що становить 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень 00 копійок, який може бути внесений як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: Банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089; призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….», та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити до 06.09.2024 року, включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.

З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора в кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1