Провадження №1-кс/389/670/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2024 року місто Знам`янка

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши погоджене з прокурором клопотання дізнавача СД ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 , заявлене у межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.08.2024 року за №0000175, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Дізнавач СД ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , подала до суду дане клопотання, в якому просить накласти арешт на:

дві сітки ліскові: перша - вічко 18х18 мм, висота 1,5 м, довжина 10 м; друга - вічко 18х18 мм, висота 1,5 м, довжина 15 м, які упаковано до спец.пакету НПУ № PSP 3100875, із забороною користуватися та розпоряджатися ними та попередження приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, відчуження тимчасово вилученого майна.

на рибу в загальній кількості 241 шт, а саме: 218 шт плітки, 4 шт судака, 15 шт окуня, 4 шт йоржа, яка передана на зберігання ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) з можливістю подальшої її реалізації.

Клопотання обґрунтоване тим, що 27 серпня 2024 року до чергової частини відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області надійшло повідомлення від старшого о/у СКП ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 про те, що 27 серпня 2024 року на ставку АДРЕСА_2 ОСОБА_6 здійснював незаконний вилов риби, шляхом розставляння сіток.

Під час проведення огляду місця події на відкритій ділянці місцевості, що розташована за координатами 48.69 566 С, 32.66932 в поблизу водойми, яка розташована неподалік АДРЕСА_3 , де було виявлено та вилучено до відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області дві сітки ліскові, перша вічко 18х18 мм, висота 1,5 м, довжина 10 м, друга вічко 18х18 мм, висота 1,5 м, довжина 15 м, які упаковано до спец.пакету НПУ № PSP 3100875; риба в кількості 241 шт, а саме: 218 шт плітки, 4 шт судака, 15 шт окуня, 4 шт йоржа.

Вище вказану рибу в кількості 241 шт, а саме: 218 шт плітки, 4 шт судака, 15 шт окуня, 4 шт йоржа, було передано на зберігання головному державному інспектору Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області ОСОБА_7 .

Опитаний ОСОБА_6 пояснив, що 27.08.2024 року він зі своїми знайомими ОСОБА_8 , ОСОБА_9 відпочивали на березі Петрівського ставка та він вирішив поставити сітки на водоймі, які він особисто взяв вдома так, як проживає поряд та розставив сітки і повернувся до знайомих далі відпочивати. Далі вони вживали спиртні напої та після випитого пішли діставати сітки і до них підійшли працівники поліції.

Опитаний ОСОБА_10 пояснив, що 27.08.2024 він разом з ОСОБА_11 та ОСОБА_8 відпочивали на березі Петрівського ставка. Під час відпочинку ОСОБА_12 поставив сітки у водоймище, щоб спіймати рибу для власного вжитку та після поставки сіток вони на березі вживали спиртні напої. Потім вони вживали спиртні напої та після випитого пішли діставати сітки і до них підійшли працівники поліції.

Також, до відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області було надано розрахунок матеріальної шкоди, здійснений головним державним інспектором ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 , за правопорушення, скоєне ОСОБА_6 що складає загальну суму 402934 грн.

За вказаним фактом 28.08.2024 сектором дізнання відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області розпочато кримінальне провадження №0000175 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Зважаючи на те, що зазначені вище сітки ліскові є безпосереднім предметом вчиненого кримінального правопорушення, дані предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, які мають суттєве значення в подальшому для досудового розслідування, на них можуть зберігатися сліди вчинення кримінального правопорушення, необхідні для проведення експертиз та можуть бути використані як докази під час судового розгляду провадження, на них необхідно накласти арешт. Також з метою попередження приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, відчуження тимчасово вилученого майна є необхідність у забороні користування та розпорядження даним майном.

Разом із цим, вилучена свіжовиловлена риба в кількості 241 шт, а саме: 218 шт плітки, 4 шт судака, 15 шт окуня, 4 шт йоржа, піддається швидкому псуванню та в подальшому може мати непридатний стан. В зв`язку із зазначеним дізнавач просить накласти на неї арешт з можливістю подальшої її реалізації.

Дізнавач у судове засідання не з`явилася, подала заяву, в якій просить суд розглянути клопотання за її відсутності. Власники або володільці майна, стосовно якого розглядається клопотання, в судове засідання також не з`явились.

З огляду на положення ч.4 ст.234 КПК України та засаду диспозитивності в кримінальному провадженні, згідно з якою учасники кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що передбачені КПК, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності вказаних осіб на підставі представлених матеріалів клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Встановлено, що у провадженні СД відділу поліції № 1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області знаходяться матеріали кримінального провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 28.08.2024 року за №0000175, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частиною 2 статті 131 КПК України передбачено такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Положенням ч.1 ст.170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 ст.170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.ч.10, 11 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Положенням ч.6,7 ст.100 КПК України передбачено, що реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст.171-173 КПК України.

Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п.28 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.

З матеріалів справи вбачається, що 27 серпня 2024 року на ставку №1 АДРЕСА_2 військовослужбовець в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_6 здійснював незаконний вилов риби шляхом розтавлення сіток.

Під час проведення огляду місця події від 27 серпня 2024 року у період часу з 21:39 год. по 22:19 год на відкритій ділянці місцевості, що розташована за координатами 48.69 566 С, 32.66932 В, поблизу водойми, яка розташована неподалік АДРЕСА_3 , було виявлено та вилучено: дві сітки ліскові, перша вічко 18х18 мм, висота 1,5 м, довжина 10 м, друга вічко 18х18 мм, висота 1,5 м, довжина 15 м, які упаковано до спец.пакету НПУ № PSP 3100875; риба в кількості 241 шт, а саме: 218 шт плітки, 4 шт судака, 15 шт окуня, 4 шт йоржа.

Постановою дізнавача від 28 серпня 2024 року дві сітки ліскові, перша вічко 18х18 мм, висота 1,5 м, довжина 10 м, друга вічко 18х18 мм, висота 1,5 м, довжина 15 м, які упаковано до спец.пакету НПУ № PSP 3100875; риба в кількості 241 шт, а саме: 218 шт плітки, 4 шт судака, 15 шт окуня, 4 шт йоржа приєднано до матеріалів кримінального провадження як речові докази. Вказаний вказані вище дві сітки, передано на зберігання у кімнату речових доказів відділу поліції №1 (м. Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНІ в Кіровоградській області. Вилучену рибу у кількості 241 шт. вирішено передати на зберігання головному державному інспектору Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області.

Доцільність накладення арешту на вилучені речі та рибу полягає в тому, що вони мають ознаки речових доказів,які мають суттєве значення в подальшому для досудового розслідування, так як можуть бути предметами на яких зберігаються сліди вчинення злочину, містити відомості, які будуть використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є необхідним для проведення слідчий дій та експертиз. Рибальські сітки можуть бути знаряддям (засобом) кримінального правопорушення, а риба безпосереднім предметом вчиненого кримінального праовопрушення.

Клопотання слідчого про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України та у ньому чітко зазначені підстави, мета та завдання арешту у даному кримінальному провадженні.

Так, підставою та метою арешту є збереження речових доказів та проведення, експертиз, а завданням арешту майна є запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, спотворення, знищення.

Суд звертає увагу, що арешт майна це тимчасовий захід, а тому власник/володілець майна не позбавлений права звернутися з клопотанням про скасування арешту в разі непроведення слідчих дій з транспортними засобами протягом тривалого часу.

Відповідно до практики ЄСПЛ втручання у власність фізичних чи юридичних осіб це вимушений захід, який держава застосовує тимчасово для досягнення певного результату.

Втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого Суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес.

Правомірним є арешт за умови одночасного існування критеріїв правомірності цього втручання (зокрема: законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Беручи до уваги те, що вилучені 27 серпня 2024 року, під час огляду місця події речі та риба можуть мати на собі відомості, які можуть бути використані як докази, необхідниі для проведення експертиз у вказаному кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку, що вказане майно у відповідності до ст.98 КПК України має ознаки речового доказу, який має суттєве значення в подальшому для досудового розслідування, тому з метою його збереження на вказане майно необхідно накласти арешт.

Матеріали клопотання свідчать про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника/володільця майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

При цьому, враховуючи наявність існування обставин можливості подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення вилученого майна двох сіток ліскових, перша вічко 18х18 мм, висота 1,5 м, довжина 10 м, друга вічко 18х18 мм, висота 1,5 м, довжина 15 м, особі у якої їх було вилучено, буде доцільною заборона права на розпорядження та користування зазначеним майном.

Враховуючи швидкість псування вилученої під час огляду місця події 27 серпня 2024 року, риби, необхідно дозволити її подальшу реалізацію, як про це просить дізнавач.

При вирішенні питання про арешт майна слідчим суддею враховується правова підстава для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності/володіння завданням кримінального провадження.

Керуючись ст.ст.98, 131, 170-173, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

В межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.08.2024 року за №0000175, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, накласти арешт на:

дві сітки ліскові: перша - вічко 18х18 мм, висота 1,5 м, довжина 10 м; друга - вічко 18х18 мм, висота 1,5 м, довжина 15 м, які упаковано до спец.пакету НПУ № PSP 3100875, шляхом заборони права на розпорядження та користування зазначеним майном;

на рибу в загальній кількості 241 шт, а саме: 218 шт плітки, 4 шт судака, 15 шт окуня, 4 шт йоржа, яка передана на зберігання ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ), з можливістю подальшої її реалізації.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Згідно з положеннями, що закріплені в ч.1 та ч.2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1