Справа № 646/9719/24
№ провадження 1-кс/646/2480/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.09.2024 м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора групи прокурорів - прокурора Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню за №0002151 від 29.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

встановив:

У провадження слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора групи прокурорів - прокурора Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню за №0002151 від 29.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, у провадженні СВ Куп`янського ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002151 від 29.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням, що 28.08.2024 о 14:57 год. до чергової частини Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що він просить прийняти міри до невідомих осіб, котрі у період часу з 16:00 год. 27.08.2024 по 10:00 год 28.08.2024 року здійснили крадіжку контактного дроту марки МФ-100 довжиною близько 400 м на залізничному перегоні Старовірівка-Прокопівка 124 км пікет 2-6 парної колії в проміжках опор 192 - 208.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення злочину передбачена ч.4 ст. 185 КК України.

29.08.2024 старшим слідчим СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_5 в ході огляду місця події, проведеного на відкритій ділянці місцевості, що розташована на перегоні залізничної дороги Прокопівка-Старовірівка 124 км в проміжках опор 192-208, було виявлено та вилучено: 1 гільзу, зріз контактного дроту з контактної мережі.

29.08.2024 начальником відділення №3 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_6 винесено постанову про визнання та приєднання до справи речових доказів, а саме: 1 гільзи, зрізу контактного дроту з контактної мережі.

Власником вилученого майна, а саме зрізу контактного дроту з контактної мережі є AT «Українська залізниця», юридична адреса: вул. Єжи Гедройця, буд. 5, в собі ВП «Основ`янська дистанція електропостачання`РФ «Південна залізниця» AT Українська залізниця».

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд накладає арешт намайно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч.2 ст. 167 КПК України.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК тимчасово вилученим може бути майно, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди чи є предметом кримінального правопорушення.

Крім цього, згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України - метою та підставою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, наявність ухвали слідчого судді за наявності сукупності підстав вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчинення злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Згідно ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Якщо вилучені предмети не арештувати, то наслідком повернення їх особі, у якої вони були вилучені, може бути їх псування, зникнення, втрата, знищення, пересування, передача, відчуження. Дані предмети та знаряддя мають значення у кримінальному провадженні, як предмети, які зберегли на собі сліди вчинення злочину і служать доказом у вказаному провадженні.

Мета арешту - збереження речових доказів для забезпечення подальшого досудового розслідування, проведення судових експертиз.

Відповідно до вимог ст. 167 КПК України підставами тимчасово вилученого майна може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення.

Згідно розпорядження Верховного суду України від 20.04.2023 № 399/0/15-23 змінено територіальну підсудність судових справ, згідно якого Куп`янський міськрайонний суд Харківської області змінено на Червонозаводський районний суд міста Харків.

Згідно п.1 ч. 2 ст.132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

У відповідності до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч.7 ст. 115 КПК України при обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Враховуючи, що виявленні та вилучені речі, а саме 1 гільза, зріз контактного дроту з контактної мережі, є речовими доказами у кримінальному провадженні, предметом вчинення кримінального правопорушення, зважаючи на наявність обґрунтованих ризиків його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та (або) відчуження, а також, беручи до уваги необхідність призначення та проведення судових експертиз по вказаному речовому доказі, прокурор просив клопотання задовольнити.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явилася, звернулася із заявою, в якій просила розгляд клопотання проводити за її відсутності, вимоги клопотання підтримала, просила задовольнити.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Судовим розглядом встановлено наступне.

Наразі триває досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке внесено в ЄРДР за №0002151 від 29.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яким встановлено, що 28.08.2024 о 14:57 год. до чергової частини Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що він просить прийняти міри до невідомих осіб, котрі у період часу з 16:00 год. 27.08.2024 по 10:00 год 28.08.2024 року здійснили крадіжку контактного дроту марки МФ-100 довжиною близько 400 м на залізничному перегоні Старовірівка-Прокопівка 124 км пікет 2-6 парної колії в проміжках опор 192 - 208.

29.08.2024 старшим слідчим СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_5 в ході огляду місця події, проведеного на відкритій ділянці місцевості, що розташована на перегоні залізничної дороги Прокопівка-Старовірівка 124 км в проміжках опор 192-208, було виявлено та вилучено: 1 гільзу, зріз контактного дроту з контактної мережі.

29.08.2024 начальником відділення №3 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_6 винесено постанову про визнання та приєднання до справи речових доказів, а саме: 1 гільзи, зрізу контактного дроту з контактної мережі.

Власником вилученого майна, а саме зрізу контактного дроту з контактної мережі є AT «Українська залізниця», юридична адреса: вул. Єжи Гедройця, буд. 5, в собі ВП «Основ`янська дистанція електропостачання» РФ «Південна залізниця» AT Українська залізниця».

Стороною обвинувачення доведено, що вилучені речі мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та відповідає критеріям, зазначеним уст. 98КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна, в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1ст. 173 КПК України сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам. Накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора групи прокурорів - прокурора Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню за №0002151 від 29.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, що вилучене 29.08.2024 під час огляду місця події, проведеного на відкритій ділянці місцевості, що розташована на перегоні залізничної дороги Прокопівка-Старовірівка 124 км в проміжках опор 192-208, а саме: 1 гільзу, зріз контактного дроту з контактної мережі.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати у встановленому законодавством порядку.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1