ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/1858/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" грудня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

проводячи підготовче судове засідання у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000401 по обвинуваченню:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Бориспіль, українки, громадянинки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Березань, Київської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7

обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4

У С Т А Н О В И В :

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про проводження відносно обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, пославшись при цьому на наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, зокрема ризику переховування від суду, ризиків знищити, сховати або спотворити речі чи документи, які можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні та впливати на осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а також ризиків продовжити злочинну діяльність та іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Захисник ОСОБА_8 заперечував щодо задоволення заявленого клопотання та зазначив, що обвинувачені вже тривалий час утримуються під вартою, ризики, на які посилається прокурор, зменшилися, а тому до обвинувачених слід застосувати більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового арешту.

Захисник ОСОБА_6 підтримав позицію свого колеги та заперечив у задоволенні клопотання прокурора.

Обвинувачені ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підтримали позицію своїх захисників та подали до суду клопотання про зміну запобіжного заходу.

Зокрема ОСОБА_3 зазначила, що у неї на утриманні є малолітня дитина, докази знищувати вона не збирається і немає можливості, переховуватися від суду не буде.

ОСОБА_4 зазначив аналогічні обгрунтування.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою, суд враховує те, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, при доведенні провини за який їм загрожує покарання від 15 років позбавлення волі до довічного ув`язнення з конфіскацією майна.

Також суд враховує інформацію про обвинувачених, їх вік, стан здоров`я, сімейний стан, характеристики, інформацію про попередні судимості.

Обвинувачена ОСОБА_3 раніше не судима, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , з середньою освітою, не заміжня.

Обвинувачений ОСОБА_4 , з середьою освітою, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

При розв`язанні клопотання прокурора, судом окрім норм КПК України, враховується практика Європейського суду з прав людини, яка сформульована зокрема у рішенні "Лабіта проти Італії" від 06.04.2000 року та свідчить про те, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Такими обставини у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є тяжкість злочину, який інкримінується обвинуваченим та міра покарання, яка їм загрожує у разі доведення вини. Також такими обставинами є підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченим злочину і суспільний резонанс, а також те, що злочин, у якому обвинувачуються ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є злочином проти основ національної безпеки України, і саме наведені та зазначені вище обставини у їх сукупності дають суду можливість зробити висновок, про наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме ризиків - переховування від суду, знищення або спотворення речей чи документи, які можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні, вплив на осіб які є свідками у кримінальному провадженні та продовження злочинної діяльності, також аналіз зазначених обставини дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою взмозі забезпечити уникненню цих ризиків.

У рішенні "Марченко проти України" Європейського суду суд з прав людини повторює, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів.

Вирішуючи питання про можливість застосування альтернативних запобіжних заходів, суд бере до уваги вищезазначену правову позицію Європейського суду з прав людини, комплекс обставини, які підтверджують наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а також керуючись ч. 6 ст. 176 КПК України, не визначає розмір застави, оскільки жоден із інших-альтернативних запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не взмозі забезпечити належну процесуальну поведінку обвинувачених та виконання ними процесуальних рішень суду.

За наведених вище обставин суд не вбачає підстав для задоволення клопотань обвинувачених про зміну запобіжного заходу.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись стст,176,177,178,182 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Продовжити застосований відносно обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 02.02.2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Суддя: