справа № 274/7233/24
провадження № 1-кс/0274/1827/24

У Х В А Л А
15.10.2024 року м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна -
в с т а н о в и в :
14.10.2024 р. представник ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна, у якому просить скасувати арешт на автомобіль марки «ЗІЛ 131», реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_3 , який був накладений ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 12.09.2024 р. та повернути транспортний засіб для його належного зберігання власнику ОСОБА_3 .
Слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, прийшов до висновку про повернення клопотання заявникові, виходячи з наступного.
Частиною першою ст. 21 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Відповідно до ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.
Пунктом першим ч. 2 ст. 132 КПК України передбачено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
З наведеного випливає, що територіальна підсудність за загальним правилом визначається межами юрисдикції суду, на території якого розташований орган досудового розслідування.
Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані статтею 174 КПК України.
Частиною 1 статті 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Таким чином, статтею 174 КПК України прямо не визначено територіальної підсудності розгляду клопотання про скасування арешту майна.
Аналізуючи вищевикладені норми законодавства, слідчий суддя вважає, що скасування арешту майна є похідним від арешту майна.
Тому, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, правило, зазначене у ч. 2 ст. 132 КПК України, слід застосовувати і до розгляду скарг, заяв та клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом, у тому числі клопотань про скасування арешту майна, тобто територіальна підсудність повинна визначатись за місцем знаходження органу досудового розслідування.
Тому клопотання про скасування арешту майна повинно бути подано до місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, який здійснює розслідування в рамках зазначеного кримінального провадження.
При цьому, доказів, які б поза розумним сумнівом доводили, що місцезнаходження органу досудового розслідування знаходиться у межах територіальної юрисдикції Бердичівського міськрайонного суду, у зв`язку з чим адвокат ОСОБА_2 звернувся до зазначеного суду з клопотанням про скасування арешту майна, до клопотання не додано, а також не обґрунтовано в самому клопотанні.
Отже, враховуючи вищевикладене, слідчий суддя прийшов до висновку про повернення клопотання про скасування арешту майна заявникові для подачі до належного суду, за місцем знаходження органу досудового розслідування.
На підставі викладеного, керуючись ст. 34, 132, 174, 309 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
Роз`яснити про необхідність звернення з даним клопотанням до суду за підсудністю.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1