Справа № 461/6331/23
Провадження № 1-кс/461/5748/24
УХВАЛА

про тимчасовий доступ до речей і документів

25.09.2024 року, слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері службової та господарської діяльності у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , про тимчасовий доступ до речей та документів, у кримінальному провадженні № 0001231 від 17.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.3 ст.190, ч. 3 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням, яке обґрунтоване тим, що 29.07.2021 року на автодорозі Стрий-Тернопіль-Кропивницький-Знам`янка в адміністративних межах с. Мала Севаст`янівка у Черкаській області, відбулась дорожньо-транспортна пригода, внаслідок якого загинув ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , його дружина- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та їхня донька ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Встановлено, що ОСОБА_4 , постійно проживав разом із своєю родиною за адресою: АДРЕСА_1 , де зберігалися всі його особисті речі та речі його родини, документи тощо.

Окрім цього було встановлено, що приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу ОСОБА_7 (адреса місця здійснення діяльності: АДРЕСА_2 ) була заведена спадкова справа у зв`язку зі смертю гр. ОСОБА_4 та його сім`ї, а саме: дружини - ОСОБА_5 та доньки - ОСОБА_6 . Разом із тим, батьки: ОСОБА_8 та мати ОСОБА_9 , подали нотаріусу свої заяви щодо їх відмови від спадщини першої черги на користь другого сина ОСОБА_10 . Тобто, спадкоємцем після смерті громадянина ОСОБА_4 та його дочки ОСОБА_6 являється рідний брат загиблого - ОСОБА_10 .

В той же час, після смерті громадянки ОСОБА_5 та її доньки ОСОБА_6 , спадкоємцем першої черги являється батько ОСОБА_5 - ОСОБА_11 .

У лютому 2022 року до рідного брата загиблого - ОСОБА_10 , по пошті за місцем його проживанням, а саме за адресою: м. Київ, надійшов лист, зі змісту якого вбачається, що ОСОБА_11 направив на його адресу вимогу від 19.01.2022 року (як кредитор), в якій зазначив, що за життя ОСОБА_4 , тобто свого зятя, ОСОБА_11 надав йому позику у сумі 60000 (шістдесят тисяч) доларів США, що підтверджується відповідною розпискою від 20.10.2018 року.

Окрім цього, ОСОБА_11 , у своїй вимозі зазначив, що за таких обставин він є кредитором ОСОБА_4 , а оскільки той помер, то він має право вимоги повернути борг спадкоємця померлого, тобто рідного брата - ОСОБА_10 . До своєї вимоги громадянин ОСОБА_11 додав копію розписки. Вказана вимога зареєстрована приватним нотаріусом від 20.01.2022 року за № 05/02-14.

Отримавши від приватного нотаріуса ОСОБА_7 зазначену вимогу ОСОБА_11 , з копією розписки, брат загиблого ОСОБА_10 одразу виявив, що розписка (її копія) надана ОСОБА_11 як доказ того, що він позичив рідному загиблому брату ОСОБА_4 кошти у сумі 60000 (шістдесят тисяч) доларів США є підробленою, оскільки він вважає, що підпис від імені його брата ОСОБА_4 , виконано явно не ним. Будучи допитаним в якості свідка ОСОБА_10 повідомив, що підпис його рідного брата ОСОБА_4 підробили з його підпису на паспорті, адже, паспорт загиблого ОСОБА_4 разом з іншими документами залишився у його квартирі, де він проживав за життя разом із своєю сім`єю. Тому, цілком ймовірно, що дані документи, враховуючи паспорт ОСОБА_4 був у фактичному користуванні ОСОБА_11 .

Крім того, ОСОБА_10 повідомив, що текст розписки, його друкування, а не власноруч написаний, викликає сумнів у його достовірності. Зокрема, у частині де вказана дата повернення боргу. Тобто повернення боргу повинно відбутися за твердженням ОСОБА_11 через 4 роки, але не пізніше 20.01.2022. Тобто приблизно через 6 місяців після смерті ОСОБА_12 , як раз в час вступу у спадщину.

Відповідно до напису на розписці, яка надрукована на комп`ютері, дружина ОСОБА_11 ОСОБА_13 , своїм підписом засвідчує, що гроші передавалися у її присутності як і написана розписка, що викликає сумнів, оскільки у розписці не зазначено місце передачі грошей тощо.

15.02.22 під час ознайомлення ОСОБА_10 у ІНФОРМАЦІЯ_4 зі справою №463/748/22, провадження №2-з/ 463/14/22 (суддя ОСОБА_14 ) тобто матеріалами, що стали підставою для постановлення ухвали від 31.01.22 про забезпечення позову за заявою адвоката ОСОБА_15 , в інтересах ОСОБА_11 про забезпечення позову до позовної заяви ОСОБА_11 до громадянина ОСОБА_10 , третя особа нотаріус ОСОБА_7 , про стягнення боргу спадкоємця, встановлено, що у них відсутня копія розписки. Вказаною ухвалою суду від 31.01.2022 накладено арешт на 10 земельних ділянок та 1/3 квартири у м. Львові, тобто на майно яке рідний брат ОСОБА_10 успадкував.

08.08.22 під час розгляду цивільної справи № 463/812/22 суддею ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_16 за позовом ОСОБА_11 до ОСОБА_10 , третя особа нотаріус ОСОБА_7 про стягнення боргу кредитором спадкоємця, ОСОБА_10 подано клопотання про відкладення розгляду вказаної справи та надання строку для підготовки відзиву на позовну заяву, у зв`язку з тим, що судом його про час розгляду справи не повідомлялось, копія позовної заяви з копіями відповідних документів не направлялась та ним не отримувалась.

Допитаний в статусі свідка ОСОБА_10 повідомив, що під час проведення чергового судового засідання 22.03.2023, ухвалою ІНФОРМАЦІЯ_6 суддя ОСОБА_16 від 22.03.2023 у цивільній справі №463/812/22 за позовом ОСОБА_11 до ОСОБА_10 , як відповідача про стягнення боргу кредиторам призначено судом почеркознавчу експертизу в експертну установу ІНФОРМАЦІЯ_7 , АДРЕСА_3 . Та в матеріалах даної цивільної справи №463/812/22 міститься оригінал розписки від 20.10.2018.

Крім того досудовим розслідуванням встановлено, що на рішення винесене по вказаній цивільній справі №463/812/22 ОСОБА_10 подана апеляційна скарга, та в подальшому ухвалою ІНФОРМАЦІЯ_8 від 07 лютого 2024 року відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_10 на рішення ІНФОРМАЦІЯ_6 від 20 грудня 2023 року, провадження № 22-ц/811/198/24.

17.09.2024 призначено почеркознавчу експертизу по оригіналу розписки про позику коштів від 20.10.2018, яка вилучена із матеріалів цивільної справи 463/812/22, (суддя ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_16 ), що перебуває у володінні ІНФОРМАЦІЯ_9 (суддя-доповідач ОСОБА_17 провадження № 22-ц/811/198/24), на підставі узвали слідчого судді про тимчасовий доступ до речей та документів.

Слідчий вказує, що з метою проведення почеркознавчої експертизи існує необхідність в отриманні вільних взірців підпису ОСОБА_4 .

Вільні взірці підпису ОСОБА_4 , містяться в матеріалах особової справи ОСОБА_4 за період із 2017-2019 років, зокрема: рапорт про призначення на посаду ОСОБА_4 від 25.01.2017, атестаційний лист від 15.02.2017, атестаційний лист від 05.04.2019, рекомендації для поліцейських, державних службовців та працівників поліції, які є суб`єктами декларування про дотримання окремих обмежень, передбачених ЗУ «Про Запобігання корупції» при прийнятті на службу/роботу від 03.05.018, правила етичної поведінки поліцейських від 06.12.2018, що на даний час перебуває у ІНФОРМАЦІЯ_10 , що за адресою: АДРЕСА_4 .

Слідчий вказує, що тимчасовий доступ та вилучення оригіналів вищевказаних документів, має істотне значення для встановлення обставин у даному кримінальному провадженні і полягає у тому, що його встановлення та вилучення надасть можливість проведення почеркознавчої експертизи .

В судове засідання слідчий не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. До початку розгляду клопотання подав заяву про розгляд вказаного клопотання без його участі, клопотання підтримав та просив його задовольнити. Також, просив розглянути вказане клопотання без виклику особи, у якої необхідно отримати інформацію.

Слідчий суддя визнав за можливе провести розгляд даного клопотання без виклику особи, у володінні якої знаходяться документи, оскільки слідчим доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів.

Відповідно до ч. 5 ст. 27 КПК України під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час досудового розслідування забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів. Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, здійснений судом у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання та документи, якими воно обґрунтовується, вважає необхідним задовольнити клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Пунктом 5 частини 2 статті 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження зокрема тимчасовий доступ до речей і документів.

Зі змісту положень ч. 3 ст. 132 КПК України, вбачається, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження допускається у разі існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування, які виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; виконання завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

При цьому слідчий та/чи прокурор повинні довести зазначене, належним чином, як у самому клопотанні так і матеріалами доданими до нього.

Слідчим суддею встановлено, що у клопотанні слідчого викладені обставини кримінального правопорушення, які мають місце; правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; речі і документи, тимчасовий доступ до яких планується отримати; підстави щодо отримання вказаних речей і документів та значення цих речей і документів для встановлення обставин у кримінальному провадженні щодо використання їх як доказів, що у сукупності також підтверджується копіями документів долучених до клопотання. Також, слідчим доведено, що вказані документи знаходяться за вказаною адресою.

Як вбачається із змісту ч. 1 ст. 162 КПК України, до охоронюваної законом таємниці, яка міститься у речах і документах, належить інформація, що знаходиться у володінні засобу масової інформації або журналіста і надана їм за умови нерозголошення авторства або джерела інформації; відомості, які можуть становити лікарську таємницю; відомості, які можуть становити таємницю вчинення нотаріальних дій; конфіденційна інформація, в тому числі така, що містить комерційну таємницю; відомості, які можуть становити банківську таємницю; особисте листування особи та інші записи особистого характеру; інформація, яка знаходиться в операторів та провайдерів телекомунікацій, про зв`язок, абонента, надання телекомунікаційних послуг, у тому числі отримання послуг, їх тривалості, змісту, маршрутів передавання тощо; персональні дані особи, що знаходяться у її особистому володінні або в базі персональних даних, яка знаходиться у володільця персональних даних; державна таємниця; таємниця фінансового моніторингу; відомості, що становлять професійну таємницю.

Відповідно до ч. 5 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи, зокрема, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні та не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.

Отже, слідчим у відповідності до вищезазначених приписів та положень Кримінального процесуального Закону України, в повному обсязі та належним чином доведено необхідність досудового розслідування в отриманні тимчасового доступу до вказаних документів з метою виконання завдань кримінального провадження у вказаному кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене та з огляду на те, що вказані документи, дозвіл на тимчасовий доступ до яких просить надати слідчий, мають суттєве значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні, які містять охоронювану законом таємницю, слідчий суддя прийшов до висновку про наявність достатніх підстав для надання тимчасового доступу до вказаних документів, у зв`язку із цим клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 164, 372 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити в повному обсязі.

Надати дозвіл на тимчасовий доступ, з метою ознайомлення та вилучення документів, а саме: оригіналів рапорту про призначення на посаду ОСОБА_4 від 25.01.2017, атестаційний лист від 15.02.2017, атестаційний лист від 05.04.2019, рекомендації для поліцейських, державних службовців та працівників поліції, які є суб`єктами декларування про дотримання окремих обмежень, передбачених ЗУ «Про Запобігання корупції» при прийнятті на службу/роботу від 03.05.018, правила етичної поведінки поліцейських від 06.12.2018, яка міститься в матеріалах особової справи ОСОБА_4 за період із 2017-2019 років, що на даний час перебуває у ІНФОРМАЦІЯ_10 , що за адресою: АДРЕСА_4 .

Виконання ухвали слідчого судді покласти на старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , та/або інших слідчих групи слідчих у вказаному криміанльному провадженні.

У разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів, слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до речей і документів, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів.

Строк дії ухвали 2 (два) місяці з дня її постановлення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї може бути подане під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1