печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання - прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000693 від 06.08.2024, -

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив наступне.

Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000693 від 06.08.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 201-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що основним видом діяльності Філії «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» ДП «Ліси України» (далі - філія) є «Лісівництво та інша діяльність у лісовому господарстві» (код 02.10), що включає в себе оптову торгівлю деревиною, в тому числі в митному режимі «експорт» лісо- та пиломатеріалів суб`єктам зовнішньо-економічної діяльності (далі - ЗЕД).

Так, 26.06.2024 філією подано до митного оформлення в режимі ЕК 10 АА (експорт) за ВМД 24UA21U4 лісоматеріали необроблені, які переміщуються у залізничних вагонах №№ 63630271, 62933338 під виглядом промислової деревини, зокрема «Деревини паливної у вигляді колод, полін, хмизу, гілок, сучків або в аналогічних формах…» за кодом УКТ ЗЕД 4401 через пункт пропуску «Вадул-Сірет-Вікшани» митного поста «Вадул-Сірет-Вікшани» Чернівецької митниці Держмитслужби України.

Водночас, з метою приховування походження товару, що декларується, а також створення умов для переміщення за межі митної території України лісоматеріалів необроблених (код УКТ ЗЕД 4403), філія умисно декларує зазначені вантажі за кодом 4401.

Так, 28.06.2024 в ході проведення митного огляду, із залученням спеціаліста - інспектора 1 сектору 6 відділу Управління безпеки Департаменту безпеки Державного спеціалізованого господарського підприємства ДП «Ліси України», встановлено, що вантаж, оформлений в режимі ЕК 10 АА (експорт) за ВМД 24UA21U4 , що переміщується у залізничних вагонах №№ 63630271, 62933338 фактично відповідає лісопродукції, яка відноситься до ділової деревини хвойних порід класу D у кількості 154 колод загальним об`ємом 6,398 куб. м. (код згідно УКТ ЗЕД - 4403).

01.07.2024 Чернівецькою митницею складено протокол № 0645/40800/24 про порушення митних правил за ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України стосовно керівника філії - ОСОБА_4 в частині вчинення дій, спрямованих на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю шляхом надання документі, що містять не правдиві відомості щодо найменування товарів, коду товару згідно УКТ ЗЕД.

27.08.2024 на території відділу митного оформлення № 3 митного поста «Вадул-Сірет» Чернівецької митниці (далі - ВМО № 3) слідчим проведено огляд за результатами якого виявлено лісодеревину у кількості 154 колод, породи сосна, загальним об`ємом 6,398 куб. м. (код згідно УКТ ЗЕД - 4403), що була вилучена на ВМО №3 у справі про порушення митних правил, яка 26.06.2024 переміщувалась філією «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» ДП Ліси України» в митносу режимі «експорт» ЕК 10АА (експорт) за митною декларацією № 24UA21U4.

28.08.2024 постановою старшого слідчого у кримінальному провадженні (майно), а саме «лісоматеріали необроблені», які експортувались відповідно до ВМД 24UA21U4 - визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

Прокурор зазначає, що на даний час виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказане майно, з метою збереження речових доказів, оскільки воно відповідає критеріям визначених ст. 98 КПК України, має значення для подальшого досудового розслідування, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Власник майна у судове засідання не з`явився, про дачу, час та місце повідомлений належним чином.

Прокурор подав до суду заяву про розгляд вказаного клопотання у відсутність сторони обвинувачення, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Вивчивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Під час судового розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000693 від 06.08.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 201-1 КК України.

У ході досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, у сторони обвинувачення виникла необхідність у накладенні арешту на колоди у кількості 154 штук, породи сосна, загальним об`ємом 6,398 куб. м3, з метою збереження речових доказів.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, арешт з метою забезпечення речових доказів, по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

Таким чином, слідчий суддя приходить висновку, що з метою збереження речових доказів та недопущення його відчуження, вбачається наявність правових підстав для накладення арешту на майно.

З урахуванням наведеного та керуючись ст. 98, 167, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно, виявлене в ході огляду 27.08.2024, а саме: майно - товарно - матеріальних цінностей, які переміщувались філією «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» ДП Ліси України» в митносу режимі «експорт» ЕК 10АА (експорт) за митною декларацією №24UA21U4, колод у кількості 154 штук, породи сосна, загальним об`ємом 6,398 куб. м3.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1