Справа № 449/1286/23
УХВАЛА

23.07.2024 м.Перемишляни

Перемишлянський районний суд Львівської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю cекретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчої ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на постанову слідчої ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій -

В С Т А Н О В И В :

Скаржник адвокат ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 звернувся до Перемишлянського районного суду Львівської області зі скаргою на постанову слідчої ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання про проведення комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №00000222 від 15.10.2023 року.

Скаргу аргументує тим, що слідчим відділенням ВП №2 Львівського РУП №2 ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000222 від 15.10.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України. Згідно матеріалів справи, 15.10.2023 року, близько 17.10 год. на трасі Львів-Івано-Франківськ-Мукачево, неподалік с. Ходорківці Львівського району Львівської області, водійка ОСОБА_6 , керуючи автомобілем марки Лексус з д.н.з. НОМЕР_1 , не впоравшись з кермуванням виїхала за межі автодороги, внаслідок чого відбулось перекидання транспортного засобу, в якому окрім водія були пасажири: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Внаслідок ДТП всіх учасників госпіталізовано каретами ШМД в медичні заклади у м. Львів. В ході проведення досудового розслідування, було призначено судово-медичну експертизу, згідно висновку експерта №195/2023 від 23.11.2023 р. в гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виявлено локально: «Наявна забійно-рвана рана. В ділянці лівої ключиці - набряк м`яких тканин, кісткова деформація», що на думку експерта відноситься до тяжких тілесних ушкоджень, за критерієм небезпеки для життя у момент спричинення. Як стало відомо ОСОБА_6 з листа потерпілого ОСОБА_7 від 05.07.2024 р., ним за власною ініціативою, 20.05.2024 р. у Волинському обласному бюро судово-медичної експертизи було проведено судово-медичну експертизу з метою наявності, механізму утворення та ступеня тяжкості тілесних ушкоджень отриманих ним 15.10.2023 р. приблизно у 17.00 год. в ДТП на трасі Львів-Івано-Франківськ-Мукачево. Так, згідно наданого потерпілим висновку спеціаліста № 331 Волинського обласного бюро судово-медичної експертизи, тілесні ушкодження отримані ним у ДТП 15.10.2023 року, в тому числі, перелом остистого відростка 7-го шийного хребця, відносяться до категорії тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості. З урахуванням вищевикладеного, 10.07.2024 р. начальнику слідчого відділення ВП №2 Львівського РУП №2 ГУНП у Львівській області капітану поліції ОСОБА_4 було подано клопотання про проведення комісійної судово-медичної експертизи адже наявний в матеріалах кримінального провадження висновок, не є вичерпним та суперечливим з іншим медичним висновком наданим потерпілим, тобто є суперечливі питання щодо встановлення тяжкості тілесного ушкодження, які мають істотне значення для встановлення усіх обставин справи, з метою повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування. Постановою від 11.07.2024 року начальником слідчого відділення ОСОБА_4 було відмовлено в задоволенні клопотання про проведення комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні № 0000222 від 15.10.2023 року. Вважає прийняте рішення незаконним та таким, що прийняте з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, не проведенням у справі усіх можливих та необхідних слідчих (розшукових) дій, що в свою чергу суттєво порушує права та інтереси підозрюваної ОСОБА_6 .

В судове засідання представник скаржника адвокат ОСОБА_5 не з`явився, був належним чином повідомлений про дату та місце розгляду справи, про причини своєї неявки суд не повідомив.

Прокурор та слідча проти задоволення скарги заперечили, оскільки вважає таку необгрунтованою.

Вивчивши скаргу, письмові докази, пояснення прокурора та слідчої, вважає що скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Згідно матеріалів кримінального провадження внесеного у Єдиний реєстр досудових розслідувань № 0000222 від 15 жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, встановлено, що о 17 год. 10 хв. на трасі Львів-Івано-Франківськ-Мукачево (410 км+800 м) між населеними пунктами с.Лани та с.Ходорківці, Бібрськоі ТГ, водійка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жителька АДРЕСА_1 , керуючи автомобілем марки «Lexus» моделі «GX 470» з державним номерним знаком НОМЕР_1 не впоравшись з кермуванням виїхала за межі автодороги, внаслідок чого відбулось перекидання транспортного засобу, в якому окрім водійки перебували пасажири: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Статтею 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно з процесуальним законодавством України, експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої, досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи, окрім іншого, щодо встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень.

Висновком експерта №195/2023 від 23.11.2023 року в гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виявлено локально: «Наявна забійно-рвана рана. В ділянці лівої ключиці - набряк м`яких тканин, кісткова деформація», із результату комп`ютерної томографії від 15.10.2023 року: «Прослідковується злам остистого відростка С7 за зміщенням дорзокаудально до 14мм... Прослідковуються лінійні злами 1-5 ребер по лопатковій лінії зліва з задовільним стоянням уламків. Уламковий перелом тіла лівої ключиці зі зміщенням уламків на товщину поперечника кістки», що на думку експерта відноситься до тяжких тілесних ушкоджень, за критерієм небезпеки для життя у момент спричинення.

Постановою начальника СВ ВП №2 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області від 02.02.2024 року призначено повторну судову-медичну експертизу ОСОБА_7 .

Висновком експерта №40/2024 від 15.03.2024 року, встановлено, що в гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перелом остистого відростка С7 відноситься до тяжких тілесних ушкоджень, за критерієм небезпеки для життя у момент спричинення.

Як вбачається з висновку спеціаліста № 331 Волинського обласного бюро судово-медичної експертизи від 20.05.2024 року, тілесні ушкодження отримані ОСОБА_7 у ДТП 15.10.2023 року, в тому числі, перелом остистого відростка 7-го шийного хребця, відносяться до категорії тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості.

Згідно ч.4 ст.71 КПК України - спеціаліст має право надавати висновки з питань, що належать до сфери його знань, під час досудового розслідування кримінальних проступків, у тому числі у випадках, передбачених частиною третьою статті 214 цього Кодексу.

Кримінальне правопорушення передбачене ч.2 ст.286 КК України згідно ч.5 ст.12 КК України відноситься до тяжкого злочину, відповідно спеціаліст Волинського обласного бюро судово-медичної експертизи не мав права надавати висновок, щодо тілесних ушкодження отриманих ОСОБА_7 у ДТП 15.10.2023 року.

Відповідно до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

У розумінні ст. 84 КПК України суд не розцінює висновок спеціаліста Волинського обласного бюро судово-медичної експертизи, як доказом у кримінальному провадженні № 0000222 від 15.10.2023 року.

Посилання ОСОБА_6 що вона дізналася про даний висновок від 20.05.2024 року, лише 05.07.2024 року, коли отримала лист від потерпілого ОСОБА_7 , суд розцінює як зловживання своїми процесуальними правами, оскільки місце проживання ОСОБА_6 та ОСОБА_7 збігаються АДРЕСА_1 .

Постановою від 11.07.2024 року начальником слідчого відділення ВП №2 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 було відмовлено в задоволенні клопотання про проведення комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні № 0000222 від 15.10.2023 року.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» комісійна експертиза призначається у випадках, коли є потреба провести дослідження за участю декількох експертів - фахівців у одній галузі знань.

Як вбачається з пункту 3 Правил проведення комісійних судово-медичних експертиз в бюро судово-медичної експертизи, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України № 6 від 17 січня 1995 року, експертизи у відділі комісійних експертиз проводяться з метою усунення протиріч між раніше проведеною експертизою та іншими матеріалами справи у випадку необґрунтованості висновків або сумнівів особи, яка проводить дізнання, слідчого, прокурора, судді або суду в правильності згаданої експертизи.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

У випадку здобуття стороною інших підстав для призначення експертного дослідження, підозрюваний, обвинувачений, має право клопотати про проведення такого під час судового слідства.

Оскільки в матеріалах справи № 0000222 від 15.10.2023 року, відсутні протиріччя, проведено експертизу для встановлення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень отриманих ОСОБА_7 у дорожньо-транспортній пригоді 15.10.2023 року, крім цього проведено додаткову судово-медичну експертизу, яка підтвердила тяжкі тілесні ушкодження отримані ОСОБА_7 15.10.2023 року, відповідно суд не вбачає підстав у призначенні комісійної судово-медичної експертизи та відмовляє у задоволенні скарги.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 26, 40, 93, 220, 223, 303, 306, 307, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на постанову слідчої ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
Суддя ОСОБА_1