Провадження № 1-кс/344/8488/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 грудня 2024 року місто Івано-Франківськ

Слідчий суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Івано-Франківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000926, внесеного 10 серпня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 Кримінального кодексу України,-

В С Т А Н О В И Л А:

Прокурор звернувся з вказаним клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що слідчим відділом УСБУ в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000926 від 10 серпня 2022 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 Кримінального кодексу України.

З матеріалів кримінального провадження встановлено, що 29 листопада 2024 року на виконання розпорядження ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою уточнення облікових даних, працівника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 було залучено до проведення заходів оповіщення військовозобов`язаних у місті Івано-Франківськ.

Так, 29 листопада 2024 року близько з 14:30 по 15:00 на території шиномонтажу «TopShyna» за адресою: АДРЕСА_1 , яка є не огороджена зовні від проїжджої та пішохідної зон вздовж вулиці Галицька та на якій надаються послуги для населення із ремонту авто, співробітник ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 у присутності працівника поліції ОСОБА_5 , з метою виконання визначених завдань щодо оповіщення місцевого населення зайшли на загальнодоступну вищевказану прилеглу територію шиномонтажу «TopShyna» для перевірки військово-облікових документів населення.

Під час візиту, співробітник ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 та працівник поліції ОСОБА_5 шляхом пред`явлення відповідних службових посвідчень представились особам, які на вулиці здійснювали заміну шин, та перевірили їх військово-облікові документи.

Однак далі до них почали прибувати особи, серед яких були ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та інші невстановлені органу досудового розслідування особи.

На вищевказаному зібранні осіб ОСОБА_6 особисто намагався роз`яснити правомірність, підстави та потребу у перебуванні на території шиномонтажу «TopShyna», однак, ОСОБА_8 спільно із ОСОБА_7 та ОСОБА_9 для поглиблення конфліктної ситуації та провокації військовослужбовця РТЦК та НОМЕР_1 , поліції, спрямованої на припинення виконання функціональних обов`язків останніми, розпочали викрикувати нецензурні слова у адрес військовослужбовців, намагаючись ображати їх честь та гідність, а також шляхом фізичного оточення не давали їм переміщуватись та шляхом нанесення ударів руками, розпочали їх витіснення з вищеозначеної території, після чого виконання функціональних обов`язків працівником ІНФОРМАЦІЯ_1 , поліції, було неможливим.

Продовжуючи злочинну діяльність, діючи з метою перешкоджання законній діяльності Збройним Силам України в особливий період, ОСОБА_8 спільно із ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , усвідомлюючи, що перед ними знаходиться військовослужбовець Збройних Сил України та представник поліції, які перебувають при виконанні своїх службових обов`язків, фізично виштовхали працівника РТЦК та СП і витіснили працівника поліції на прилеглий до території шиномонтажу «TopShyna» тротуар, для обмеження руху в напрямку території шиномонтажу «TopShyna» оточили їх та продовжували вести себе агресивно і вчиняли провокативні дії шляхом висловлювання особистих образ.

29 листопада 2024 року затримано ОСОБА_9 , під час якого було вилучено у нього мобільний телефон марки «Хiomi» моделі «Redmi9A» IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_2 , з сім карткою з номером телефону НОМЕР_3 .

У відповідності до ст. 12 Кримінального кодексу України злочин, передбачений

ч. 1 ст. 114-1 Кримінального кодексу України, відноситься до категорії тяжкого злочину, санкція статті якого передбачає покарання за його вчинення у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

За таких обставин прокурор просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно, що належить ОСОБА_9 .

Прокурор подав заяву, в якій просить клопотання про арешт майна розглядати без його участі, вимоги клопотання підтримує у повному обсязі.

Особа, у якої вилучено майно, до суду не прибув, проте його адвокатом подано клопотання про розгляд справи за відсутності ОСОБА_9 та захисника.

Згідно частини четвертої статті 107 Кримінального процесуального кодексу України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши подане клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно частини першої статті 131 Кримінального процесуального кодексу України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до пункту 7 частини другої статті 131 Кримінального процесуального кодексу України, заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Частина перша статті 170 Кримінального процесуального кодексу України передбачає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно частини другої статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності з вимогами абзацу 1 частини третьої статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною першою статті 98 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності з положеннями частини п`ятої статті 171 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом УСБУ в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000926 від 10 серпня 2022 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 Кримінального кодексу України.

29 листопада 2024 року затримано ОСОБА_9 , під час якого було вилучено у нього мобільний телефон марки «Хiomi» моделі «Redmi9A» IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_2 , з сім карткою з номером телефону НОМЕР_3 .

Постановою старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ в Івано-Франківській області підполковника юстиції ОСОБА_10 від 30 листопада 2024 року мобільний телефон марки «Хiomi» моделі «Redmi9A» IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_2 , з сім карткою з номером телефону НОМЕР_3 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000926 від 10 серпня 2022 року.

Встановлено, що слідчий звернувся з вказаним клопотанням, що відповідає вимогам статті 171 Кримінального процесуального кодексу України, та у строк, встановлений частиною п`ятою статті 171 Кримінального процесуального кодексу України.

Стороною кримінального провадження, яка звернулася з клопотанням, поза розумним сумнівом доведено наявність достатніх підстав вважати, що арешт майна, про застосування якого просить слідчий за погодженням з прокурором, необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів.

Отже, на підставі вищенаведеного та враховуючи наявність правових підстав для задоволення клопотання, з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки незастосування накладення арешту може призвести до наслідків, визначених частиною одинадцятою статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, зокрема, таких як його можливе приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, а також правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, керуючись засадами розумності та співмірності, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання слід задовольнити у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 376, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Хiomi» моделі «Redmi9A» IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_2 , з сім карткою з номером телефону НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвала підлягає до негайного виконання та може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1