Справа № 953/7183/24
н/п 1-кс/953/8374/24
"15" листопада 2024 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що працівники «Локомотивне депо Основа» регіональної філії «Південна залізниця», акціонерного товариства «Українська залізниця» здійснюють крадіжки товарно-матеріальних цінностей та паливо мастильних матеріалів, які не знаходяться у їх віданні, шляхом проникнення до складських приміщень та інших сховищ РФ «Південна залізниця».
Встановлено, що працівники підприємства ВП «Локомотивне Депо Основа» РФ «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» організували схему систематичних крадіжок дизельного пального в вищезазначеному локомотивному депо.
Під час досудового розслідування встановлено, що викрадення палива відбувається в як з самого цеху Локомотивного депо «Основа», так і під час руху тепловозу, шляхом зливу палива з форсунок двигуна.
Також є підстави вважати, що викрадене майно незаконно списується як витрачене під час роботи техніки.
Вказані відомості підтверджуються проведеним комплексом негласних слідчих (розшукових) дій, а також матеріалами виконаного доручення співробітниками оперативного підрозділу.
30.10.2024 у період часу з 11 год. 35 хв. до 15 год. 30 хв. на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17.10.2024 проведено обшук домоволодіння з надвірними будівлями за адресою місця мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого було виявлено та вилучено вказане в клопотанні майно.
Також, 30.10.2024 у період часу з 15 год. 44 хв. до 17 год. 09 хв. на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17.10.2024 проведено обшук автомобіля «Mitsubishi Pajero» д.н.з НОМЕР_17 , який перебуває у користуванні у ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого було виявлено та вилучено вказане в клопотанні майно.
Вказані речі та документи 31.10.2024, визнані речовими доказами по кримінальному провадженню.
31.10.2024 клопотання про арешт майна було направлено засобами поштового звя?зку до Київського районного суду м. Харкова. 13.11.2024 прокурором отримано ухвалу про повернення даного клопотання для усунення недоліків на 72 години.
Вилучені в ході проведення обшуків предмети та документи мають значення речових доказів по кримінальному провадженню, оскільки є засобами вчинення кримінального правопорушення, можуть містити на собі інформацію вчинення кримінального правопорушення та в подальшому будуть необхідні для проведення судових експертиз.
У зв?язку з викладеним, встановлено, що вилучені під час обшуків, проведених 02.10.2023 перелічені вище речі та документи відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, повернення вищевказаного вилученого майна може негативно вплинути на з?ясування істини по кримінальному провадженню, оскільки повернення зазначених предметів унеможливить проведення вищевказаного експертного дослідження та інших досліджень, що будуть проводитись рамках кримінального провадження.
Сторона обвинувачення зазначає, що у органу досудового розслідування виникла обгрунтована необхідність у накладенні арешту на вищезазначені предмети та документи з метою недопущення їх знищення та забезпечення збереження доказів і повного та об?єктивного досудового розслідування.
В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду надійшла заява прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , в якій він просив провести судове засідання за його відсутності, клопотання підтримує в повному обсязі (а.с. 117).
В судове засідання власник майна ОСОБА_4 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, на електронну адресу суду в системі «Електронний суд» надійшла заява представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_7 , в якій він зазначає, що із даним клопотанням не згодні, просить у його задоволенні відмовити, оскільки ОСОБА_4 не має процесуального статусу у вказаному кримінальному провадженні, доказів його причетності до вчинення злочину не надано. Крім того, частина майна, а саме: автомобіль «Mitsubishi Pajero» д.н.з НОМЕР_21 , ключі від автомобіля «Mitsubishi Pajero» д.н.з НОМЕР_21 , свідоцтво про реєстрацію автомобіля «Mitsubishi Pajero» д.н.з НОМЕР_21 № НОМЕР_22 взагалі не належать ОСОБА_4 , їх власником являється ОСОБА_5 , про що прямо зазначено у самому клопотанні. У разі, якщо суд прийде до висновку про можливість задоволення клопотання, просить у частині місця зберігання вказаного майна відмовити та передати вказане майно: автомобіль «Mitsubishi Pajero» д.н.з НОМЕР_21 , ключі від автомобіля «Mitsubishi Pajero» д.н.з НОМЕР_21 , свідоцтво про реєстрацію автомобіля «Mitsubishi Pajero» д.н.з НОМЕР_21 № НОМЕР_22 на зберігання власнику ОСОБА_5 (а.с. 115-116).
В судове засідання власник майна ОСОБА_5 не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи.
Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17.10.2024 надано дозвіл слідчому, який здійснює досудове розслідування, чи прокурору, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні згідно Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, на проведення обшуку: на земельній ділянці з домоволодінням та господарськими надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; у транспортному засобі марки «Mitsubishi Pajero», державний номерний знак НОМЕР_21 , який зареєстрований за ОСОБА_5 та перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою відшукання та вилучення зазначених у клопотанні предметів злочину, а саме: комп`ютерної техніки (планшетів, ноутбуків), мобільних телефонів, а також інших електронних носіїв інформації, паливо-мастильних матеріалів, предметів вчинення кримінального правопорушення, чорнових записів стосовно походження та розподілу паливо-мастильних матеріалів, банківських карток, грошових коштів, здобутих злочинним шляхом, речей та документів, на яких можуть міститися відомості щодо протиправної діяльності ОСОБА_4 та інших учасників злочинної групи, які можуть мати значення для проведення подальшого досудового розслідування кримінального правопорушення та долученні в якості доказі (а.с. 99-100, 106-107).

30.10.2024 на підставі ухвал слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17.10.2024 проведено обшук: на земельній ділянці з домоволодінням та господарськими надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 11.35 год. до 15.30 год.; у транспортному засобі марки «Mitsubishi Pajero», державний номерний знак НОМЕР_21 , в період з 15.44 год. до 17.09 год., в ході яких, згідно протоколів обшуків від 30.10.2024, вилучено вказане в клопотанні майно (а.с. 101-105, 108-112).

05.11.2024 до Київського районного суду м. Харкова поштою надійшло клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , в якому прокурор просить накласти арешт на майно (перелік якого зазначено прокурором у клопотанні), виявлене та вилучене під час проведення обшуку домоволодіння з надвірними будівлями за адресою місця мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 . Місцем зберігання визначити камеру схову речових доказів СУ ГУНП та матеріали кримінального провадження, а місце зберігання авто АДРЕСА_2 .

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 05.11.2024 клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Харківської обласної прокуратури ОСОБА_8 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0001817 від 03.08.2023, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, повернуто прокурору для усунення недоліків, встановлено строк в сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали (а.с. 118-119).

Згідно копії розписки, вказана копія ухвали отримана прокурором ОСОБА_9 11.11.2024 о 16.00 год. (а.с. 120).

Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку.

Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у випадках, передбачених частиною 5 статті 171 КПК України.

За правилами абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Тобто, згідно норм чинного законодавства, розглядаючи клопотання слідчого або прокурора про арешт майна, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Таким чином, стороною обвинувачення протягом 48 годин після вилучення в ході обшуків 05.11.2024 майна, як того вимагає абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, з дотриманням вимог ст. 116 КПК України, клопотання про арешт майна надійшло до канцелярії Київського районного суду м. Харкова.

За змістом ч. 3 ст. 172 КПК України, у такому випадку, тобто в разі повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Як встановлено слідчим суддею, 14.11.2024 до Київського районного суду м. Харкова, після усунення недоліків в межах встановленого строку, надійшло клопотання прокурора, в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на вище зазначене майно, вилучене в ході обшуків 30.10.2024 за вище зазначеними адресами.

Таким чином, згідно зі ч. 3 ст. 172 КПК України, передбачений законом строк в сімдесят дві години для усунення недоліків прокурором не порушено.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про проведення обшуку, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Щодо клопотання адвоката ОСОБА_7 про передачу автомобіля «Mitsubishi Pajero» д.н.з НОМЕР_21 на зберігання власнику ОСОБА_5 , до вказаного клопотання адвокатом не надано данних про можливе місце зберігання автомобіля «Mitsubishi Pajero» д.н.з НОМЕР_21 .

Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,

Ухвалив:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучені під час проведення обшуку 30.10.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: з вітальної кімнати будинку у серванті було виявлено та вилучено 2 (дві) упаковки від стартових пакетів сім-карт з номерами НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 ; зі спальної кімнати ОСОБА_4 житлового будинку виявлено та вилучено: зошит з рукописним текстом з записами з назвою «Tip Trevel»-1 шт.; 2 (два) аркуші паперу синього та жовтого кольору з рукописним текстом з номерами телефонів та записами (Наліпки), ТТН б/н від 26.02.2019 на 1 арк.; упаковки від сім-карт з номерами НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ; НОМЕР_5 ; +34-4 шт.; банківська картка «Райфайзен банк» з номерами НОМЕР_6 та НОМЕР_7 - 2 шт.; банківська картка «Приват-банк» з номером НОМЕР_8 - 1 шт; мобільний телефон «Nomi» І 187 чорного кольор ІМЕ: НОМЕР_9 , IMEI2: НОМЕР_10 без акамулятора та без сім-картки-1 шт; мобільний телефон «Nomi» I 188S IMEI1: НОМЕР_11 ; IMEI2: НОМЕР_12 з коробкою та зарядним пристроєм-1 шт.; мобільний телефон «Realme Ul», модель RMX 3561 IMEI: НОМЕР_13 , IMEI2: НОМЕР_14 з сім картками НОМЕР_15 та НОМЕР_16 в чохлі зеленого кольору - 1 шт. до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Накласти арешт на майно, вилучені під час проведення обшуку 30.10.2024 автомобіля «Mitsubishi Pajero» д.н.з НОМЕР_17 , а саме: автомобіль «Mitsubishi Pajero» д.н.з НОМЕР_17 - власник ОСОБА_5 ( АДРЕСА_1 ); ключі від автомобіля «Mitsubishi Pajero» д.н. НОМЕР_18 - власник ОСОБА_5 ( АДРЕСА_1 ); свідоцтво про реєстрацію автомобіля «Mitsubishi Pajero» д.н.з НОМЕР_17 № НОМЕР_19 на ім?я ОСОБА_5 власник ОСОБА_5 ( АДРЕСА_1 ); банківська картка «Raifaisen Bank» № НОМЕР_20 - 1 шт.; блокнот з назвою «Обмен валют, Лучший курс» з аркушами паперу з рукописним текстом-1 шт.; ТТН стосовно відпуску дизельного пального та конденсату газового стабілізованого на ім?я ОСОБА_6 всього на 17 арк. до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Визначити місцем зберігання арештованого майна СУ ГУНП в Харківській області згідно з «Порядком зберігання та передачі речових доказів стороною обвинувачення», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1