Справа № 146/1328/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" серпня 2024 р. селище Томашпіль

Слідчий суддя Томашпільського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника, адвоката ОСОБА_3 , прокурора Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника власника майна ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, який був накладений у кримінальному провадженні №0000115 зареєстрованому у ЄРДР від 16 червня 2024 року

ВСТАНОВИВ:

22 серпня 2024 року представником ОСОБА_5 , адвокатом ОСОБА_3 до Томашпільського районного суду подано клопотання про скасування арешту накладеного ухвалою Томашпільського районного суду Вінницької області від 19 червня 2024 року у кримінальному провадженні №0000115 зареєстрованому у ЄРДР від 16 червня 2024 року на скутер марки «Yamaha Jog» чорного кольору, який на праві власності належить ОСОБА_5 .

Дане клопотання мотивоване наступним.

19 червня 2024 року слідчим суддею Томашпільського районного суду Вінницької області в рамках кримінального провадження № 0000115 внесеного до ЄРДР 16 червня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 289 КК України накладено арешт на скутер марки «Yamaha Jog» чорного кольору, без державного номерного знака, який на праві власності належить ОСОБА_5 , жительці АДРЕСА_1 , однак фактичним користувачем якого є ОСОБА_6 , житель АДРЕСА_2 .

ОСОБА_5 вважає, накладення арешту неправомірним, оскільки її про це ніхто не повідомляв, в судове засідання в якому вирішувалося питання про арешт її майна, ніхто її не викликав.

Як їй стало відомо на даний час вищевказаний скутер є речовим доказом у кримінальному провадження внесеному ЄРДР за № 0000115 .

Заявник вказує, що зберігання скутера на штрафмайданчику призводить до його пошкодження тому є підстави для передання його для зберігання власнику.

В судове засідання слідчий четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м.Вінниці) територіального управління ДБР розташованого у м.Хмельницькому не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Прокурор Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_4 в судовому засіданні вказав, що клопотання заявника подано з порушенням територіальної підсудності, оскільки підслідність справи змінилася. Та вказав, що справа не підсудна Томашпільському районному суду Вінницької області.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні не заперечував проти твердження прокурора.

Заслухавши прокурора, представника заявника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 3 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Положеннями частини другої статті 131 КПК України закріплено, що до заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема, входить арешт майна.

Згідно з п.1 ч.2 ст.132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

В свою чергу, частиною першою статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя звертає увагу, що чинним кримінальним процесуальним законодавством не визначена підсудність клопотань про скасування арешту майна.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України закріплено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до частини шостої статті 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

За змістом ч.1 ст.7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Здійснивши системний аналіз норм чинного кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя зазначає, що клопотання про скасування запобіжного заходу забезпечення кримінального провадження (зокрема, арешту майна), повинно подаватись до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 28 січня 2020 року по справі №591/3603/19.

Як встановлено зі змісту листа Тульчинської окружної прокуратури від 25.06.2024 № 02.55./2-501 вих-24 на даний час досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000115 від 16.06.2024 здійснюється четвертим слідчим відділом (з дислокацією у м.Вінниці) територіального управління ДБР розташованого у м.Хмельницькому, що знаходиться поза межами територіальної юрисдикції Томашпільського районного суду Вінницької області.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року по справі № 755/10947/17 зробила правовий висновок, що незалежно від того, чи перераховані усі постанови, у яких викладена правова позиція, від якої відступила Велика Палата Верховного Суду, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію. Не можна застосовувати аналогічні висновки Верховного Суду України, викладені в його рішеннях, ухвалених за результатами розгляду інших судових справ, незалежно від того, чи перераховані у відповідній постанові Великої Палати всі рішення ВСУ, в яких викладена правова позиція, від якої відступила Велика Палата Верховного Суду чи ні.

Таким чином, при вирішенні питання щодо дотримання заявником правил територіальної підсудності при зверненні із вказаним клопотанням, слідчим суддею мають застосовуватися останні актуальні правові позиції Верховного Суду, що, зокрема, викладені в ухвалі від 28 січня 2020 року по справі №591/3603/19.

Враховуючи вищевикладене, оскільки клопотання про скасування арешту майна подане з порушенням територіальної підсудності, матеріали клопотання підлягають поверненню суб`єкту звернення.

Керуючись статтями 3, 7, 9, 131, 132, 174, 309, 372, 532 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, який був накладений у кримінальному провадженні №0000115 зареєстрованому у ЄРДР від 16 червня 2024 року - повернути особі, яка його подала.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути поданні під час підготовчого провадження в суді.

Повний текст ухвали оголошено 29 серпня 2024 року о 13 годині 30 хвилин.

Слідчий суддя: ОСОБА_1