Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 496/5088/21

Номер провадження: 1-кп/511/48/24

22.08.2024 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

законного представника потерпілого ОСОБА_7

представника потерпілого адвоката ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні м.Роздільна Одеської області клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді домашнього арешту по кримінальному провадженню №0000077, внесеному до ЄРДР від 27.08.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в:

Короткий зміст обвинувального акту та правова кваліфікація.

ОСОБА_5 обвинувачується в тому що 20.08.2020 біля 19 годин 00 хвилин, більш точного часу органом досудового розслідування не встановлено, знаходячись біля дитячого майданчику, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , в ході словесної сварки з неповнолітнім ОСОБА_6 , на підґрунті особистої неприязні до останнього, з метою нанесення йому тілесних ушкоджень, умисно наніс ОСОБА_6 удар кулаком лівої руки в область обличчя справа, після чого останній впав на землю.

Продовжуючи свій злочинний намір, ОСОБА_5 , сів поверх ОСОБА_6 та правою своєю рукою натискав в область шиї, а кулаком лівої руки наніс 5 ударів в область обличчя справа, чим спричинив ОСОБА_9 тілесні ушкодження.

Відповідно до висновку експерта у ОСОБА_6 виявлено тілесні ушкодження, які згідно з п.2.2.2. «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» (1995 р.) відносяться до категорії тілесних ушкоджень середньої тяжкості.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковано органом досудового розслідування за ч.1 ст. 122 КК України, як умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження, тобто умисне ушкодження, яке є небезпечне для життя і не потягло за собою наслідків, передбачених у статті 121 КК України, але таке, що спричинило тривалий розлад здоров`я.

Процесуальні дії у справі.

26.01.2022 року дане кримінальне провадження надійшло до Роздільнянського районного суду Одеської області та перебувало в провадженні судді ОСОБА_10 .

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу справ між суддями від 18.07.2023 року справу передано в провадження судді ОСОБА_1 після задоволення відводу судді ОСОБА_10 .

Ухвалою суду від 24.07.2023 року розгляд справи продовжено зі стадії підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду справу призначено до судового розгляду.

Зміст клопотання прокурора.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про необхідність обрання обвинуваченому ОСОБА_5 на період судового розгляду даного кримінального провадження запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби, так як обвинувачений в судові засідання на виклик суду не з`являвся, змінює місце проживання, не повідомляючи про це суд. Термін попередньої ухвали суду закінчився, однак є необхідність в повторному обранні запобіжного заходу для обвинуваченого, так як ризики перешкоджання процесуальній діяльності суду не відпали.

Позиції учасників судового засідання .

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував.

Захисник адвокат ОСОБА_4 заперечував проти обрання обвинуваченому такого виду запобіжного заходу.

Нормативно -правове обгрнтування та висновки суду.

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, давши оцінку обгрунтованості заявлено клопотання приходить до висновку про його часткове задоволення і необхідність обрання більш м`якого виду запобіжного заходу з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є відповідно до ч.2 ст.177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Відповідно до ч.3 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів запобіганню ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Статтею 179 КПК України визначено особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Так відповідно ч.5 ст.194 КПК України визначено перелік обов`язків, які суд може покласти на особу, якщо прийде до висновку про застосування відповідного запобіжного заходу.

Відповідно до ч.7 ст.194 КПК обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, з огляду на встановлені у судовому засіданні обставини, враховуючи доводи, викладені учасниками процесу, суд вважає, що існують достатні підстав вважати, що наявний у клопотанні прокурора ризик, передбачений ст.177 КПК України, щодо можливості обвинуваченого ухилятися від явки до суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Між тим, після обрання обвинуваченому домашнього арешту, він з`являється у судові засідання, тобто виконує свої процесуальні обов`язки, що на думку суду свідчить про те, що йому можливо обрати більш м`який запобіжний захід Суд вважає, що саме запобіжний захід у виді особистого зобов`язання відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому та надає можливість уникнути ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи під час слухання справи у суді.

Тому, суд прийшов до висновку, що клопотання прокурора належить задовольнити частково і обрати обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 194, 331 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_5 , - задовольнити частково.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді у вигляді особистого зобов`язання на строк 60 (шістдесят) днів - до 20 жовтня 2024 року включно.

Покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до суду за їх першою вимогою;

- не відлучатися за межі м. Роздільна Одеської області без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Попередити ОСОБА_5 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала не підлягає оскарженню.

Суддя ОСОБА_1