Справа № 752/2651/23
Провадження №: 1-кс/752/8453/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.10.2024 м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваній ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000100 від 14.02.2023, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України,

в с т а н о в и в:

21.10.2024 до суду надійшло клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваній ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000100 від 14.02.2023, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим управлінням ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000100 від 14.02.2023, за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Процесуальне керівництво у вказаному провадженні здійснюється прокурорами Київської міської прокуратури.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у період часу з 14.02.2023 по 30.05.2024, точний час досудовим розслідуванням не встановлено, завідуюча неврологічним відділенням ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України» ОСОБА_4 спільно із ОСОБА_6 організували злочинну схему одержання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб, поєднаного з вимаганням, за вплив на прийняття рішення службовими особами ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України», при прийнятті рішення та забезпечення документального підтвердження амбулаторного лікування громадян, забезпечення документального підтвердження діагностичних, лікувальних заходів, а також забезпечення підготовки пакету документів щодо направлення осіб з встановленими ознаками втрати працездатності до ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України», яким приймається рішення про наявність хронічного професійного захворювання, для подальшого скерування до медико - соціальної експертної комісії, якою приймається рішення про присвоєння відповідної групи інвалідності.

Так, згідно розробленого злочинного плану ОСОБА_6 підшукувала громадян, які мають стабільне фінансове положення та можуть надати необхідну суму коштів у якості неправомірної вигоди за надання послуг - отримання групи інвалідності за професійними захворюваннями.

В той же час, завідуюча неврологічним відділенням ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України» ОСОБА_4 , відповідно до відведеної ролі, спрямованої на одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій, зокрема, членами лікарсько - експертної комісії ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України», у формі безперешкодного виготовлення та підписання на користь осіб медичних висновків лікарського - експертної комісії спеціального профпатологічного закладу охорони здоров`я про наявність хронічного професійного захворювання, для подальшого скерування проходження медико - соціальної експертної комісії та отримання групи інвалідності.

В кінці червня 2023 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_7 вирішив оформити гуру інвалідності у зв`язку з хронічними захворюваннями, набутими із виконанням шкідливих робіт. Від невстановлених в ході досудового розслідування осіб дізнався про те, що ОСОБА_8 зможе допомогти у безперешкодному проходженні лікарського обстеження в КНП «Покровська міська лікарня» Покровської міської ради Донецької області для встановлення діагнозу та в подальшому скерування для підтвердження діагнозу ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України».

Так, ОСОБА_7 , більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, зателефонував ОСОБА_8 для обговорення питання можливості отримання групи інвалідності.

Під час телефонної розмови, ОСОБА_8 відповів, що на даний час отримати групу інвалідності дуже тяжко, але він може здійснити вплив за прийняття рішення службовим особами КНП «Покровська міська лікарня» Покровської міської ради Донецької області та в подальшому на медико - соціальної експертної комісії ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України» у разі надання останньому неправомірної вигоди.

Також ОСОБА_8 запропонував ОСОБА_7 особисту зустріч.

13.08.2023 о 18 год 00 хв згідно попередньої домовленості ОСОБА_7 зустрівся із ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_1 . В ході розмови ОСОБА_8 виказав вимогу про передачу йому неправомірної вигоди у сумі 50 000 гривень за вплив на прийняття рішення службовими особами КНП «Покровська міська лікарня» Покровської міської ради Донецької області про проходження амбулаторного лікування. В подальшому документи, складені КНП «Покровська міська лікарня» Покровської міської ради Донецької області ОСОБА_8 будуть направлені для підтвердження діагнозу до ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України».

Також, ОСОБА_8 зауважив, що у разі передачі неправомірної вигоди у сумі 50 000 гривень ОСОБА_7 не потрібно буде перебувати у лікарні. Під час вказаної зустрічі ОСОБА_7 18 год 15 хв надав ОСОБА_8 неправомірну вигоду у сумі 50 000 гривень.

29.02.2024 ОСОБА_7 стало відомо, що ОСОБА_8 помер.

13.03.2024 ОСОБА_7 зателефонував на мобільний номер телефону НОМЕР_1 ОСОБА_8 , де на вказаний дзвінок відповіла жінка, яка представилась дружиною ОСОБА_8 - ОСОБА_9 .

ОСОБА_7 сказав, що ОСОБА_8 готував останньому документи (для подальшого отримання групи інвалідності) в КНП «Покровська міська лікарня» Покровської міської ради Донецької області про проходження амбулаторного лікування для встановлення хронічного захворювання, та в подальшому для скерування до ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України» для підтвердження діагнозу. Також, повідомив, що віддав ОСОБА_8 50 000 гривень., на що ОСОБА_6 повідомила, що вона сама зробить всі необхідні документи.

20.05.2024 ОСОБА_6 , з метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на одержання неправомірної вигоди для себе та

ОСОБА_4 , яка у свою чергу має здійснити вплив на прийняття рішення членами медико - соціальної експертної комісії ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України», через месеенджер «Viber» зателефонувала ОСОБА_7 та повідомила, щоб останній приїхав до ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України», розташованого за адресою: м. Київ, вул. Саксаганського, 75, для проходження медичного обстеження. Також надала контактний номер телефону завідуючої неврологічним відділенням ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України» ОСОБА_4 - 45.

В той же день ОСОБА_7 зателефонував ОСОБА_4 , остання повідомила ОСОБА_7 , щоб він прийшов до ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України» для проходження медичної комісії, та зазначила, що останній буде проходити лікування в неврологічному відділенні.

21.05.2024 ОСОБА_7 прибув до ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України», де в реєстратурі йому віддали паперовий пакет, в якому знаходились документи медичної карти амбулаторного хворого КНП «Покровська міська лікарня» Покровської міської ради Донецької області № 25 від 27.01.2021, виписка із медичної карти амбулаторного хворого КНП «Покровська міська лікарня» № 333 від 30.03.2023 з підписом лікаря КНП «Покровська міська лікарня» Покровської міської ради Донецької області ОСОБА_10 .

З вказаними документами ОСОБА_7 прийшов до ОСОБА_4 , остання забрала документи та висунула вимогу, щоб ОСОБА_7 надав їй неправомірну вигоду у сумі 500 гривень, та в подальшому надав неправомірну вигоду в сумі 500 гривень лікуючому лікарю.

В цей же день о 20 год 15 хв ОСОБА_6 через месенджер «Viber» зателефонувала ОСОБА_7 та висунула вимогу про надання їй неправомірної вигоди для подальшої передачі ОСОБА_4 , яка у свою чергу має здійснити вплив на прийняття рішення членами медико - соціальної експертної комісії ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України» в сумі 85 000 гривень.

У подальшому, 27.05.2024 о 16 год 08 хв ОСОБА_7 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , на виконання вимогу ОСОБА_6 , передав останній неправомірну вигоду у розмірі 2200 доларів США (що є еквівалентом 88 858 гривень) для подальшої передачі ОСОБА_4 за здійснення нею впливу на прийняття рішення службовим особами уповноваженими на виконання функцій держави, зокрема, членами лікарсько - експертної комісії ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМН України» за підтвердження хронічного професійного захворювання ОСОБА_7 .

Дії якої кваліфіковано за ч. 3 ст. 369-2 КК України як одержання неправомірної вигоди для себе та третьої особи за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави поєднаного з вимаганням, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.

02.06.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

28.08.2024 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_4 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до 28.10.2024, заборонивши їй залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 , у період з 21 год. 00 хв. по 07 год 00 хв., з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000100 продовжено до 6-и місяців, а саме до 02.12.2024.

На даний час в органу досудового розслідування виникла необхідність у продовженні раніше обраного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у певний час доби, відносно підозрюваної ОСОБА_4 , оскільки 28.10.2024 строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту завершується та досудове розслідування не може бути завершеним у зв`язку із тим, що по даному кримінальному провадженню необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій та встановити відомості, що мають значення для кримінального провадження та які самостійно, а також у сукупності із іншими доказами будуть мати суттєве значення для з`ясування обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

У зв`язку із вищевикладеним, в органу досудового розслідування є всі достатні та обґрунтовані підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної ОСОБА_4 , тому необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити з підстав викладених у ньому.

Підозрювана та її захисник в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, просили обрати стосовно підозрюваної запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, підозрювану, захисника, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим управлінням ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000100 від 14.02.2023, за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

02.06.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 , інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 05.06.2023;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 13.08.2023;

-протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 22.05.2024;

-протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 27.05.2024;

-протоколом огляду та ідентифікації грошових коштів від 22.05.2024;

-протокол огляду та ідентифікації грошових коштів від 21.05.2024;

-протоколами обшуків від 02.06.2024;

-протоколами негласних слідчих розшукових дій, та іншими матеріалами кримінального провадження.

28.08.2024 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_4 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до 28.10.2024, заборонивши їй залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 , у період з 21 год. 00 хв. по 07 год 00 хв., з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

28.08.2024 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000100 до 6 місяців, а саме до 02.12.2024.

Згідно ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Частиною 1 ст. 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити всі обставини, які можуть свідчити на користь збільшення або зменшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Згідно ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно із ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Отримані на даному етапі досудового розслідування відомості задокументовані у відповідний процесуальний спосіб передбачений КПК України і вказують на причетність ОСОБА_4 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення, при цьому таке цілком узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчинені правопорушення передбачає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що зазначена особа могла вчинити правопорушення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Влох проти Польщі»).

На даному етапі кримінального провадження стороною обвинувачення та слідчим суддею не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення.

Так, прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що продовжує існувати ризик, передбачений ст. 177 КПК України, який має враховуватися під час вирішення вказаного питання, а саме:

Ризик, переховуватися від органів досудового слідства та/або суду.

Даний ризик, обґрунтовується тим, що в разі визнання підозрювану ОСОБА_4 винуватою у вчиненні інкримінованого їй злочину, до неї може бути застосоване покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна. Така обставина сама по собі може бути вагомою підставою та мотивом для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначене узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Слідчий суддя, враховуючи тяжкість та характер злочину у вчинені якого підозрюється ОСОБА_4 обставини вчинення інкримінованого їй злочину, особу підозрюваної, не виключає, що підозрювана, з метою уникнення кримінальної відповідальності зможе здійснити дії з метою переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Ризик, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Даний ризик, продовжує бути актуальним, оскільки з огляду на стадію кримінального провадження, на даний час органом досудового не віднайдені всі речі та документи, які мають доказове значення у кримінальному провадженні, тому ОСОБА_4 може вчинити дії, передбачені п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою приховування чи знищення доказів, які можуть вказувати на її причетність до кримінального правопорушення, та які мають доказове значення для досудового розслідування.

Ризик, незаконно впливати на свідків та інших співучасників у цьому кримінальному провадженні.

Даний ризик, обґрунтовується тим, що підозрювана ОСОБА_4 обізнана про осіб, які давали показання у кримінальному провадженні, вона може здійснити спроби впливу на них з метою зміни наданих показань, що в подальшому виключить надання ними правдивих і повних показань під час досудового розслідування і судового розгляду.

Зазначений ризик продовжує бути актуальним з огляду на встановлений нормами КПК України порядок безпосереднього сприйняття судом показів від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, із забезпеченням права підозрюваного, обвинуваченого на одночасний та перехресний допит. Так, суд під час судового провадження може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав, отримав усно від свідків (ст. 23 КПК України). Тобто ризик незаконного впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показів від свідків та дослідження їх судом.

Під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_4 , прокурор довів наявність обставин, які у своїй сукупності свідчать про те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання доведеним ризикам, зазначеним у клопотанні, буде недостатнім.

Доводи сторони захисту щодо підстави для зміни запобіжного заходу на особисте зобов`язання не знайшли свого підтвердження, тому, наразі позиція слідчого судді є такою, що обсяг підозри та характер злочинних дій, у яких підозрюється ОСОБА_4 , а також існування заявлених прокурором ризиків, містять достатні доводи, що застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту буде виправданим та доцільним.

З огляду на викладене, та наявність обґрунтованих доводів сторони захисту щодо зменшення часту нічного арешту, слідчий суддя вважає за необхідне продовжити підозрюваній міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на певний час доби, встановивши його з 21 години 00 хвилин вечора до 07 години 00 хвилин ранку наступної доби, оскільки в суду є всі достатні та обґрунтовані підстави вважати, запобіжний захід в такі години, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної ОСОБА_4 , а також продовжити дію покладених на неї обов`язків, а саме: прибувати за викликом до прокурора, слідчого та суду на їх першу вимогу, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає, а саме за межі міста Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; заборонити спілкуватись зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Таким чином, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-179, 183, 184, 193-197, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.

Продовжити підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на певний час доби, а саме заборонивши їй залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 , з 21 години 00 хвилин вечора до 07 години 00 хвилин наступної доби, в межах строку досудового розслідування, на 39 днів, а саме до 02.12.2024.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , наступні обов`язки:

-прибувати за викликом до прокурора, слідчого та суду на їх першу вимогу, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк заздалегідь повідомити про це зазначених осіб;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає, а саме за межі міста Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-заборонити спілкуватись зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваної, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу передати для виконання до органу національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено о 9 годині 10 хвилин 30.10.2024.

Слідчий суддя: ОСОБА_1