УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.08.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника підозрюваної - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000027 від 16.01.2024 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Кропивницький Кіровоградської області, з середньою освітою, з її слів одружена, не працюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , мешкаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчим управлінням ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000027 від 16.01.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до положень статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

У відповідності до вимог ст. 1 Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними» незаконний обіг наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів - діяння з: культивування рослин, включених до Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, розроблення, виробництва, виготовлення, зберігання, перевезення, пересилання, придбання, збуту, ввезення на територію України, вивезення з території України, транзиту через територію України, використання, знищення наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, що здійснюються з порушенням законодавства про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори.

Відповідно до вимог ст. 7 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», діяльність з обігу наркотичних засобів і психотропних речовин на території України дозволяється лише в цілях і в порядку, встановлених цим Законом, а в передбачених ним випадках - у порядку, що встановлюється нормативно-правовими актами Кабінету Міністрів України та відповідних центральних органів виконавчої влади.

Діяльність з обігу наркотичних засобів і психотропних речовин, включених до таблиці I Переліку на території України забороняється, за винятком діяльності з використання рослин, включених до таблиці I Переліку в цілях і на підставах, передбачених статтями 19 та 20 цього Закону, а також діяльності з культивування та використання рослин, включених до списку № 3 таблиці I Переліку в цілях і на підставах, передбачених статтею 15 цього Закону.

Діяльність з обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, включених до таблиць II і III Переліку та прекурсорів, включених до таблиці IV Переліку, здійснюється суб`єктами господарювання за наявності в них ліцензії на здійснення відповідних видів діяльності, якщо інше не передбачено цим Законом.

Ліцензія на здійснення діяльності з обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів видається за наявності відповідної матеріально-технічної бази, нормативно-технічної документації, кваліфікованого персоналу, умов для забезпечення обліку та схоронності наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, а також для забезпечення безпечності такої діяльності.

Відповідно до вимог ст. 14 Закону України «Про обіг в Україні наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів», громадяни мають право придбавати наркотичні засоби або психотропні речовини, включені до таблиць II і III Переліку, лише за рецептом лікаря.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_4 у порушення вищевказаних вимог законодавства, за невстановлених обставинах та в невстановлений в ході досудового розслідування час вступила в злочинну змову з невстановленою в ході досудового розслідування особою (далі невстановлена особа), спрямовану на отримання незаконного прибутку та особистого збагачення у протиправний спосіб, шляхом незаконного придбання, зберігання, пересилання з метою збуту та незаконного збуту особливо небезпечних психотропних речовин, особливо небезпечного наркотичного засобу особам, схильним до їх вживання.

Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою з невстановленою особою, з корисливих мотивів, усвідомлюючи кримінальну караність своєї злочинної діяльності у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, протиправний і суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і свідомо бажаючи настання таких наслідків, маючи прямий умисел, направлений на незаконне придбання, зберігання, пересилання з метою збуту та незаконний збут особливо небезпечних психотропних речовин та особливо небезпечного наркотичного засобу, в невстановлений досудовим розслідуванням спосіб, час та місці, за невстановлених обставин та в невстановлених осіб придбали особливо небезпечні психотропні речовини: PVP, 4-ММС, плодові тіла грибів, що містять псилоцибін, особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено - канабіс, у невизначеній кількості, які зберігали у невстановленому в ході досудового розслідуванням місці, з метою подальшого збуту.

З метою конспірації своєї діяльності та виключення можливості спілкування з покупцями наркотичних засобів, ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою з невстановленою особою, достеменно знаючи про кримінальну відповідальність за незаконний обіг наркотичних засобів, маючи налагоджений канал постачання та джерела придбання у невстановлених слідством осіб наркотичних засобів, володіючи інформацією щодо роздрібних цін на наркотичні засоби, обрали спосіб вчинення збуту наркотиків шляхом проведення безконтактного замовлення, отримання грошових коштів та передачу наркотичних засобів та психотропних речовин через спеціально створені з цією метою веб-сайти у мережі Інтернет, а саме месенджера «Telegram». Збут наркотичних засобів та психотропних речовин ОСОБА_4 та невстановлена особа, вирішили здійснювати шляхом пересилання через поштові відділення та поштомати ТОВ «Нова Пошта».

Продовжуючи вчиняти дії спрямовані на доведення свого злочинного умислу до кінця, ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою з невстановленою особою, невстановленим способом перемістили раніше придбані наркотичний засіб та психотропні речовини до невстановленого місця, де розфасовували їх у пакети типу «zip-lock» та в подальшому для не викриття своєї спільної злочинної діяльності правоохоронним органом та маскування наркотичного засобу та психотропних речовин помістили пакети типу «zip-lock» з розфасованими психотропними речовинами та наркотичним засобом до коробок з чаєм «LOVARE» та запакували до чотирьох картонних коробок ТОВ «Нова Пошта» разом з іншими продуктами харчування.

Після чого, ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою з невстановленою особою, 19.03.2024 у невстановлений в ході досудового розслідування час, взяли заздалегідь підготовлені картонні коробки ТОВ «Нова Пошта» в яких вже містились запаковані особливо небезпечні психотропні речовини: PVP, 4-ММС, плодові тіла грибів, що містять псилоцибін, особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено - канабіс, з метою приховування своїх анкетних даних ОСОБА_4 відразу сформувала товарно-транспортні накладні (далі ТТН), вказавши дані відправника та отримувачів, які не відповідають дійсності та попрямували до поштомату № 5600 ТОВ «Нова Пошта», який розташований за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, буд. № 143 А.

У подальшому, ОСОБА_4 спільно з невстановленою особою, знаходячись за вище вказаною адресою біля поштомату № 5600 ТОВ «Нова пошта» 19.03.2024 о 20.45 год. поставили коробку до ячейки поштомату, тим самим здійснили відправлення особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - 4-ММС на ім`я ОСОБА_7 до відділення № 8 ТОВ «Нова Пошта», що знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Західнодонбаська, буд. № 11 Б (ТТН № 1002, вага 1 кг).

Далі, 20.03.2024 о 10.24 год. в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії у вигляді огляду та виїмки кореспонденції в приміщенні відділення № 1 ТОВ «Нова Пошта» за адресою: м. Одеса, вул. Київське шосе, буд. № 27, проведено огляд посилки за ТТН № 1002, під час розпакування якої виявлено бісквітний рулет «Своя Лінія», шоколадний батончик та коробку з чаєм «LOVARE», на дні якої знаходився полімерний згорток, всередині якого виявлено полімерний пакет типу «zip-lock» з порошкоподібною речовиною, з якого здійснено відбір зразку.

Згідно висновку експерта № СЕ-19/116-24/5208-НЗПРАП від 02.04.2024 надана на експертизу кристалічна речовина білого кольору масою 0,120 г в полімерному пакеті з застібкою та сліди речовини білого кольору в полімерному пакеті з застібкою, які було поміщено до спеціального пакета НПУ № SUD1024214, містять особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - 4-ММС (4-метилметкатинон), кількісний вміст якої відповідно становить 0,084 г та 0,0001 г.

Крім того, продовжуючи вчиняти дії спрямовані на доведення свого спільного злочинного умислу до кінця, ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою з невстановленою особою, повторно 19.03.2024 о 20.45 год. знаходячись біля поштомату № 5600 ТОВ «Нова Пошта», який розташований за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, буд. № 143 А, поклали коробку до ячейки поштомату, здійсниши відправлення особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - плодового тіла грибів, що містять псилоцибін, на ім`я ОСОБА_8 до відділення № 1 ТОВ «Нова Пошта», що знаходиться за адресою: Харківська область, Великобурлуцький район, смт. Великий Бурлук, вул. Паркова, буд. № 27, (ТТН № 2253, вага 0,5 кг).

Далі, 20.03.2024 о 10.40 год. в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії у вигляді огляду та виїмки кореспонденції в приміщенні відділення № 1 ТОВ «Нова Пошта» за адресою: м. Одеса, вул. Київське шосе, буд. № 27, проведено огляд посилки за ТТН № 2253, під час розпакування якої виявлено бісквітний рулет «Своя Лінія», шоколадний батончик та коробку з чаєм «LOVARE», на дні якої знаходився полімерний згорток, всередині якого виявлено полімерний пакет типу «zip-lock» з речовиною рослинного походження, з якого здійснено відбір зразку.

Згідно висновку експерта № СЕ-19/116-24/5214-НЗПРАП від 05.04.2024 речовина рослинного походження сіро-коричневого кольору масою 0,23 г в полімерному пакеті із застібкою (сейф-пакет НПУ № SUD1024247) є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено - плодовим тілом грибів, що містить псилоцин.

Крім того, продовжуючи вчиняти дії спрямовані на доведення свого злочинного умислу до кінця, ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою з невстановленою особою, повторно 19.03.2024 о 20.45 год. знаходячись біля поштомату № 5600 ТОВ «Нова Пошта», який розташований за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, буд. № 143 А, поклали коробку до ячейки поштомату, здійснивши відправлення особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - плодового тіла грибів, що містять псилоцибін на ім`я ОСОБА_9 до відділення № 362 ТОВ «Нова Пошта», що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Сержа Лифаря, буд. № 20, (ТТН № 1960, вага 0,5 кг).

Далі, 20.03.2024 о 10.05 год. в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії у вигляді огляду та виїмки кореспонденції в приміщенні відділення № 1 ТОВ «Нова Пошта» за адресою: м. Одеса, вул. Київське шосе,буд. № 27, проведено огляд посилки за ТТН № № 1960, під час розпакування якої виявлено бісквітний рулет «Lovita», шоколадний батончик та коробку з чаєм «LOVARE», на дні якої знаходився полімерний згорток, всередині якого виявлено полімерний пакет типу «zip-lock» з речовиною рослинного походження з якого здійснено відбір зразку.

Згідно висновку експерта № СЕ-19/116-24/5214-НЗПРАП від 05.04.2024 надані на експертизу гриби з сірою ніжкою та коричневою шляпкою, масою 0,257 г, у пакеті (сейф-пакет НПУ № WAR0058466) є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено - плодовим тілом грибів, що містять псилоцибін. Маса плодового тіла грибів становить 0,257 г.

Крім того, продовжуючи вчиняти дії спрямовані на доведення свого злочинного умислу до кінця, ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою з невстановленою особою, повторно, 19.03.2024 о 20.45 год. знаходячись біля поштомату № 5600 ТОВ «Нова Пошта», який розташований за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, буд. № 143 А, поклали коробку до ячейки поштомату, здійснивши відправлення особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено - канабісу, особливо небезпечної психотропною речовини, обіг якої заборонено - плодового тіла грибів, що містять псилоцин на ім`я ОСОБА_10 до відділення № 1 ТОВ «Нова Пошта», що знаходиться за адресою: Чернігівська область, Семенівський район, м. Семенівка, вул. Героїв України, буд. № 64, (ТТН № № 1523, вага 0,5 кг).

Далі, 20.03.2024 о 10.45 год. в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії у вигляді огляду та виїмки кореспонденції в приміщенні відділення № 1 ТОВ «Нова пошта» за адресою: м. Одеса, вул. Київське шосе, буд. № 27, проведено огляд посилки за ТТН № 1523, під час розпакування якої виявлено бісквітний рулет «Lovita», шоколадний батончик та коробку з чаєм «LOVARE», на дні якої знаходився полімерний згорток, всередині якого виявлено полімерний пакет типу «zip-lock» з речовиною рослинного походження, з якого здійснено відбір зразку.

Згідно висновку експерта № СЕ-19/116-24/5214-НЗПРАП від 05.04.2024 надана на експертизу речовина рослинного походження масою 0,108 г, яка знаходилася у полімерному пакетику із застібкою (сейф-пакет НПУ № SUD1024259) є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено - канабісом, маса якого y висушеному стані становить 0,091г.

Надані на експертизу поодинокі часточки речовини рослинного походження сіро-зеленого кольору, які містилися на внутрішній поверхні полімерного пакетика із застібкою (сейф-пакет НПУ № SUD1024259) є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено - канабісом. Встановити масу часточок речовини у висушеному стані не надається можливим у зв?язку з тим, що кількість речовини менше значення чутливості аналітичних ваг.

Сліди речовини білого кольору, які містилися на внутрішній поверхні полімерного пакетика із застібкою (сейф-пакету НПУ № SUD1024259) містять особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), кількісний вміст якого становить 0,0001 г.

Надана на експертизу грудочкоподібна речовина білого кольору масою 0,204г, яка знаходилася у полімерному пакетику із застібкою (сейф-пакету НПУ № SUD1024259) містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), кількісний вміст якого становить 0,162 г.

Крім того, продовжуючи вчиняти дії спрямовані на доведення свого злочинного умислу до кінця, ОСОБА_4 , діючи повторно, невстановленим способом придбала наркотичні засоби, які зберігала за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_2 , з метою подальшого збуту.

Під час проведення санкціонованого обшуку в період часу з 06.27 год. до 14.30 год. 30.07.2024 за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 , працівниками поліції виявлено та вилучено: зіп-пакет з речовиною рослинного походження зовні схожою на псилоцибінові гриби; зіп-пакет з речовиною рослинного походження зеленого кольору в висушеному стані; зіп-пакет з кристалічною речовиною білого кольору; зіп-пакет з пігулками зеленого кольору «Nеtflix» в кількості 50 штук, зіп-пакет з пігулками зеленого кольору «Netflix» в кількості 50 штук, зіп-пакет з пігулками жовтого кольору «Netflix» в кількості 50 штук; зіп-пакет з пігулками коричневого кольору «Netflix» в кількості 50 штук; зіп-пакет з пігулками сірого кольору з маркуванням «йода» в кількості 50 штук; зіп-пакет із написом AMF5 з порошкоподібною речовиною сірого кольору; два зіп-пакети з пігулкою сірого кольору з відтиском «Нефлікс» та зіп-пакет з речовиною порошкоподібною сірого кольору; пакет з написом «14 MEF», з порошкоподібною речовиною сірого кольору; розсипані залишки речовини зеленого кольору рослинного походження; зіп-пакет з написом «50» з порошкоподібною речовиною салатового кольору; зіп-пакет з написом 6.18 з пакетом «кокс» всередині якого знаходиться речовина білого кольору в рідкому стані, порошкоподібна речовина червоного кольору в зіп-пакеті.

Пластиковий контейнер з речовиною рослинного походження з якого відібрано 1 зразок для проведення експрес-тесту марки «IDT 3000 Cusper Identa», за результатами якого встановлено, що досліджувана речовина містить марихуану/гашиш.

Поліетиленовий пакет вакуумований, всередині якого знаходиться поліетиленовий пакет синього кольору всередині якого знаходиться кристалоподібна речовина, білого кольору з якого відібрано 1 зразок для проведення експрес-тесту марки «General Screening Drugs», за результатами якого встановлено, що досліджувана речовина містить крек.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених:

- ч. 2 ст. 307 КК України, а саме: незаконному придбанні, зберіганні, пересиланні з метою збуту, а також незаконному збуті особливо небезпечної психотропної речовини, вчинене за попередньою змовою групою осіб;

- ч. 2 ст. 307 КК України, а саме: незаконному придбанні, зберіганні, пересиланні з метою збуту, а також незаконному збуті особливо небезпечної психотропної речовини, вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб;

- ч. 2 ст. 307 КК України, а саме: незаконному придбанні, зберіганні, пересиланні з метою збуту, а також незаконному збуті особливо небезпечної психотропної речовини, вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб;

- ч. 2 ст. 307 КК України, а саме: незаконному придбанні, зберіганні, пересиланні з метою збуту, а також незаконному збуті особливо небезпечного наркотичного засобу та особливо небезпечної психотропної речовини, вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб;

- ч. 2 ст. 307 КК України, а саме: незаконному придбанні, зберіганні, з метою збуту особливо небезпечного наркотичного засобу та особливо небезпечної психотропної речовини, вчинене повторно.

За викладених обставин, 30.07.2024 року ОСОБА_11 було затримано в порядку статті 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Вважаючи, що в рамках даного кримінального провадження ОСОБА_11 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованих їй тяжких злочинів, в цілях запобігання ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, про які стороною обвинувачення зазначається в рамках даного клопотання, слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді з клопотанням про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 1000 (однієї тисячі) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В судовому засіданні -

Прокурор оголосив клопотання та просив застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 1000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, посилаючись на обґрунтованість підозри на наявність ризиків, які зазначені у клопотанні.

Захисник підозрюваної просив відмовити у задоволенні клопотання з огляду на те, що воно є безпідставним, так як підозра пред`явлена його підзахисній є необґрунтованою, а ризики недоведеними. Просив передати матеріали військовій прокуратурі та застосувати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрювана підтримав думку свого захисника, з підозрою не погодилася, стверджувала, що вона злочину не вчиняла, у задоволенні клопотання просила відмовити та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Дослідивши матеріали клопотання та матеріали додані в його обґрунтування, вислухавши думку учасників процесу, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При розгляді зазначеного кримінального провадження у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» слідчий суддя застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 30.07.2024 року ОСОБА_4 було затримано в порядку статті 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Згідно п. 32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України підтверджується:

- протоколом про результати проведення негласної слідчої розшукової дії від 20.03.2024, передбаченої ст. 262 КПК України - огляд та виїмка кореспонденції, з посилки яку відправляла ОСОБА_4 в якій містилась порошкоподібна речовина;

- висновком експерта № СЕ-19/116-24/5208-НЗПРАП від 02.04.2024 за результатами судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів, відповідно до якого надана на експертизу речовина рослинного походження, особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - 4-ММС;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої розшукової дії від 20.03.2024, передбаченої ст. 262 КПК України - огляд та виїмка кореспонденції, з посилки яку відправляла ОСОБА_4 в якій містилась речовина рослинного походження;

- висновком експерта № СЕ-19/116-24/5214-НЗПРАП від 05.04.2024 за результатами судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів, відповідно до якого надана на експертизу речовина є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено - плодовим тілом грибів, що містить псилоцибін;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої розшукової дії від 20.03.2024, передбаченої ст. 262 КПК України - огляд та виїмка кореспонденції, з посилки яку відправляла ОСОБА_4 в якій містилась порошкоподібна речовина;

- висновком експерта № СЕ-19/116-24/5932-НЗПРАП від 17.04.2024 за результатами судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів, відповідно до якого надана на експертизу речовина рослинного походження, є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено - плодовим тілом грибів, що містить псилоцибін;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої розшукової дії від 20.03.2024, передбаченої ст. 262 КПК України - огляд та виїмка кореспонденції, з посилки яку відправляла ОСОБА_4 в якій містилась порошкоподібна речовина та речовина рослинного походження;

- висновком експерта № СЕ-19/116-24/5214-НЗПРАП від 05.04.2024 за результатами судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів, відповідно до якого надана на експертизу речовина рослинного походження, містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, речовина рослинного походження є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено - канабісом;

- протокол обшуку від 30.07.2024 за місцем мешкання ОСОБА_4 в ході якого вилучено наркотичні засоби та психотропні речовини;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

На підставі зазначеного, слідчий суддя суд вважає, що надані стороною обвинувачення матеріали, які долучені до клопотання, на даній стадії досудового розслідування повністю доводять обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Одночасно, слідчий суддя акцентує увагу сторони захисту на тому, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, які їй інкримінуються, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваною злочинів.

При цьому, обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її винуватості потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Вирішуючи питання наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, про які в своєму клопотанні зазначає сторона обвинувачення, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною зазначених дій.

При цьому, КПК не вимагає доказів того, що підозрювана обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вона має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваної кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваної та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто в даному випадку, слідчий суддя має право зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

Необхідність врахування даного фактору зумовлена тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжких та корисливих злочинів, за яке передбачене покарання до 10 років із конфіскацією майна, відомостей щодо перебування в зареєстрованому шлюбі та наявність , дітей в матеріалах клопотання не має.

Стосовно загрози втечі особи, практика ЄСПЛ виходить з того, що якщо тяжкість покарання, якому може бути підданий підозрюваний, можна законно розглядати, як таку, що може спонукати його до втечі. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно враховувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Також, СПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

На думку слідчого судді, на початкових етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності очікування можливого суворого покарання в сукупності з вагомістю доказів причетності підозрюваної до скоєння злочину саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винною у їх вчиненні, а тому слідчий суддя вважає доведеним прокурором існування ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику можливого переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та суду.

Слідчий суддя враховує, і те, що Указом Президента України № 64/2022 на території України з 24.02.2022 введено воєнний стан. Відповідно до п. 8 роз`яснень, наданих Верховним Судом у листі від 03.03.2022 р. N 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», оцінюючи ризики, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, слідчий суддя (суд) керується всіма наявними матеріалами клопотання про застосування (продовження) запобіжного заходу. Водночас як відповідний ризик суди мають ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію. Тому слідчий суддя, вважає, що тяжкість обвинувачення, хоча й не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, але таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо не враховувати.

Також, слідчий суддя вважає доведеним прокурором існування в рамках кримінального провадження ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що підозрювана ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити речові докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, з огляду на те, що остання може знищити інформацію на телефонах, ноутбуках, де може міститися інформація про імовірних співучасників злочинів, особи яких наразі не встановлені органом досудового розслідування і тому підозрювана зможе знищити такі дані.

При встановленні даного ризику слідчий суддя враховує характер та спосіб вчинення злочинів, який вказує на те, що до вчинення злочинів імовірно причетні інші особи, що залучали до схеми інших осіб, яких використовували в послідуючому з метою збуту наркотичних засобів.

Слідчий суддя також погоджується з доводами клопотання, що існує ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України у вигляді можливого незаконного впливу підозрюваною ОСОБА_4 на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки є достатні підстави вважати, що підозрювана може на них впливати з метою схилення їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації можливої кримінальної відповідальності за вчинення злочинів, адже потерпілий та свідки безпосередньо судом допитані не були, а показання, що надаються на досудовому розслідуванні, не можуть лягти в обґрунтуванні судових рішень, зважаючи на положення ч. 4 ст. 95 КПК України.

До того ж, слідчий суддя зазначає, що досудове розслідування триває і є необхідність у встановленні та допиті інших свідків, проведенні додаткових допитів вже встановлених свідків.

При оцінці вказаного ризику слідчий суддя враховує встановлений нормами КПК України порядок безпосереднього сприйняття судом показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, із забезпеченням права обвинуваченого на перехресний допит. Суд під час судового провадження може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав, отримав усно від свідків (ст. 23 КПК України). Тобто, ризик незаконного впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Сторона обвинувачення у клопотанні посилається також на існування в рамках кримінального провадження ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме на те, що підозрювана ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Разом з цим, слідчий суддя вважає, що вказаний ризик не знайшов свого підтвердження в ході розгляду клопотання з огляду на те, що підозрювана ОСОБА_4 раніше не судима, та наразі органом досудового розслідування не доведено систематичність вчинення злочинів підозрюваною, а наразі лише перевіряється причетність останньої до вчинення злочину.

У справі «Третьяков проти України» від 29.09.2011 року ЄСПЛ констатував «порушення ст. 5 КЗПЛ, зокрема, з огляду на те, що судом не було розглянуто можливість застосування до заявника будь-яких альтернативних запобіжних заходів замість тримання під вартою», у зв`язку із чим слідчий суддя вважає за необхідне розглянути можливість застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваної ОСОБА_4 .

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваної ОСОБА_4 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не зможе унеможливити ухилення підозрюваної від органу досудового слідства, суду, а запобіжні заходи у вигляді особистої поруки та особистого зобов`язання є недоцільними, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики.

При застосуванні до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею також враховано вік підозрюваної, міцність її соціальних (не працює) та сімейних зв`язків (відсутні відомості щодо чоловіка, дітей та батьків), а також інші обставини, які характеризують її особу та спосіб життя (кількість епізодів злочину, про що свідчать матеріали НСРД).

Характеризуючи дані підозрюваної ОСОБА_4 не переважають можливих ризиків неправомірної її поведінки.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі яке інкримінується ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останньої більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; 5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для підозрюваної ОСОБА_4 не буде безальтернативною, оскільки передбачатиме можливість внесення останньою відповідного розміру застави.

Так, з положень ч. 3 ст. 183 КПК України, вбачається, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Зокрема, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину (до даної категорії належить підозрюваний ) складає від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (від 60 560 грн. до 242 240 грн.).

Разом з цим, відповідно до абзацу другого ч. 5 ст. 188 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Прокурор просив визначити підозрюваній ОСОБА_4 заставу у розмірі 1000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 3 028 000 гривень, посилаючись на суспільну небезпеку вчиненого ОСОБА_4 злочину, який в чинено у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів.

Наведене, на думку сторони обвинувачення, свідчить про те, що максимальний розмір застави, визначений КПК України для тяжких злочинів не здатний забезпечити покладених на підозрювану обов`язків.

Так, імовірне вчинення ОСОБА_4 злочину з корисливих мотивів, пов`язані з збутом наркотичних засобів та психотропних речовин, саме під час дії режиму воєнного стану в державі, за обставин, як вони викладені у повідомленні про підозру, слідчий суддя вважає виключним випадком, що свідчить про те, що визначений ст. 182 КПК України максимальний розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину не буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на неї обов`язків.

Вирішуючи дане питання, слідчий суддя звертає увагу на мотив та спосіб вчинення кримінального правопорушення, яке має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Проте, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 1000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 3 028 000 гривень, яку просить визначити підозрюваній ОСОБА_4 прокурор є недостатньо обґрунтованою.

Слідчий суддя при визначенні розміру застави, приймає до уваги не лише на обсяг повідомленої підозри, а й кількість вилученого наркотичного засобу, спосіб вчинення кримінального правопорушення, який має підвищену суспільну небезпечність, що порушує встановлений законодавством порядок обігу наркотичних засобів, внаслідок якого задовольняється незаконний попит на наркотики.

Крім того, слідчий суддя враховує позицію Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення «Гафа проти Мальти»).

Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

Між тим, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваної, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Враховуючи викладене, слідчим суддею враховано і обставини вчинення кримінального правопорушення, майновий стан, роль підозрюваної у вчиненні злочину, характер злочину, який посягає проти здоров`я населення, а саме у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, спосіб вчинення, а тому на підставі викладеного слідчий суддя приходить до висновку, що застава має бути визначена у розмірі 661 (шістсот шістдесят одного) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2 001 508 (два мільйона одна тисяча п`ятсот вісім ) гривень, оскільки визначення застави саме в такому розмірі буде пропорційно помірною для підозрюваного та може гарантувати належну процесуальну поведінку останньої та виконання нею покладених на підозрювану обов`язків, також враховуючи вагомість ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваної альтернативний запобіжний захід у виді застави, необхідно покласти на підозрювану ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України, підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що у судовому засіданні не було встановлено обставин, які б свідчили, що підозрювана ОСОБА_4 , за станом здоров`я не може утримуватися в умовах слідчого ізолятора.

За наведених вище обставин, слідчий суддя доходить висновку про існування підстав для часткового задоволення поданого клопотання.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193, 194-196, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000027 від 16.01.2024 року відносно ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 27.09.2024 року, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 661 (шістсот шістдесят одного) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2 001 508 (два мільйона одна тисяча п`ятсот вісім ) гривень.

Роз`яснити підозрюваній, що підозрювана або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок НОМЕР_1 , код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, МФО - 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрювану ОСОБА_4 строком до 27.09.2024 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1