Провадження № 1-кс/686/9349/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого-криміналіста першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Хмельницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, Державного бюро розслідувань ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Сковородки Старокостянтинівського району Хмельницької області, українця, громадянина України, одруженого має на утриманні двох малолітніх дітей, начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ,зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше несудимого,

у кримінальному провадженні № 0000303,

встановив:

Старший слідчий-криміналіст першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Хмельницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, Державного бюро розслідувань ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із клопотанням, погодженим з прокурором Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.

Сторона захисту заперечила проти задоволення клопотання.

Захисник ствердив, що належну процесуальну поведінку підозрюваного забезпечить більш м`який запобіжний захід, оскільки підозра необґрунтована, а ОСОБА_6 не буде переховуватися від органу досудового розслідування.

ОСОБА_6 заперечив причетність до вчинення кримінального правопорушення, стверджуючи, що він щодо вказаних обставин з лісівничої точки зору діяв правомірно, діючи в інтересах держави.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

26.11.2022 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000303 зареєстроване кримінальне провадження із правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365, ч. 4 ст. 246 КК України.

За твердженням сторони обвинувачення, що наказом заступника голови Державного агентства лісових ресурсів України № 273-к від 14.06.2018 ОСОБА_6 призначено на посаду першого заступника начальника - головного лісничого ІНФОРМАЦІЯ_3 (далі - Хмельницьке ОУЛМГ).

Згідно «Положення про державну лісову охорону», (надалі - Положення) затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 976 від 16.09.2009, перший заступник начальника управління лісового та мисливського господарства відноситься до посадових осіб державної лісової охорони, яка відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», має статус правоохоронного органу.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 4 Положення передбачено, що основними завданнями державної лісової охорони є здійснення державного контролю за додержанням вимог лісового та мисливського законодавства, забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу, запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства.

Таким чином, перебуваючи на вказаній посаді ОСОБА_6 являвся службовою особою, правоохоронного органу, яка уповноважена на здійснення організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій.

Однак, ОСОБА_6 обіймаючи посаду першого заступника начальника - головного лісничого Хмельницького ОУЛМГ перевищив свої службові повноваження, внаслідок чого завдано істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам у сфері охорони, відтворення, сталого і раціонального використання лісових ресурсів та громадським інтересам, за наступних обставин.

Так, наказом Державного агентства лісових ресурсів України № 182 від 17.03.2021 затверджено статут Державного підприємства «Летичівське лісове господарство» (далі - ДП «Летичівське ЛГ») у новій редакції, відповідно до ст. 1 п.1.1 якого визначено, що діяльність ДП «Летичівське ЛГ» координується Хмельницьким обласним ОУЛМГ.

Наказом Державного агентства лісових ресурсів України № 412 від 12.11.2012 затверджено положення про Хмельницьке ОУЛМГ.

Згідно п.п. 4.2, 4.3 та 4.7 положення управління здійснює видачу спеціальних дозволів на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування, здійснює державний контроль за додержанням норм, правил та інших нормативно-правових актів з ведення лісового господарства та координує діяльність підприємств, установ, організацій, що належать до сфери управління Держлісагенства України.

Пунктом 4.12 положення передбачено, що управління забезпечує організацію лісовпорядних робіт, розроблення та реалізацію проектів організації та розвитку лісового та мисливського господарства.

Відповідно п. п. 4.30, 4.53 положення визначено, що управління затверджує матеріали лісовпорядкування, приймає рішення про анулювання спеціальних дозволів на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування (лісорубних квитків).

Статтею 89 Лісового кодексу України (надалі Кодекс) визначено, що охорону і захист лісів на території України здійснює державна лісова охорона, яка діє у складі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань лісового господарства та підприємств, установ і організацій, що належать до сфери їх управління.

Відповідно до статті 90 Кодексу, основними завданнями державної лісової охорони є здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства, забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, захист від шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу.

Відповідно до розподілу обов`язків затверджених наказом начальника Хмельницького ОУЛМГ № 85 від 23.12.2020, перший заступник начальника - головний лісний ОСОБА_6 , безпосередньо керує відділом лісового та мисливського господарства, спрямовує, координує, та контролює його роботу.

Згідно вказаного розділу для ОСОБА_6 визначено наступні обов`язки: забезпечує контроль з питань охорони, захисту, використання і відтворення лісів у відповідності з Лісовим кодексом України та іншими нормативними правовими актами України;координує роботу підприємств, які входять до сфери управління з питань розширеного відтворення лісів, підвищення їх продуктивності, охорони та захисту лісів, організації лісового господарства, використання земельних ділянок лісового фонду, лісовпорядкування і державного обліку лісів, дотримання основних прав і обов`язків службою лісової охорони, організації раціонального використання лісових ресурсів;координує роботу з питань спільного ведення лісового і мисливського господарства;підписує листи, інші документи, підготовлені відділом діяльність якого ним спрямовується і координується;здійснює координацію та контроль діяльності підприємств які входять до сфери управління в межах своїх повноважень;забезпечує додержання правил відпуску лісу на пні, рубання лісу, побічного користування лісом, пожежної безпеки, санітарних і природоохоронних правил у лісах;забезпечує організацію державного контролю з питань охорони та захисту лісів; координацію державної лісової охорони в межах чинного законодавства.

З огляду на викладене, ОСОБА_6 , обіймаючи посаду першого заступника начальника - головного лісничого Хмельницького ОУЛМГ, відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» та згідно ст. 1 Положення про державну лісову охорону затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 16.09.2009 № 976, являвся працівником правоохоронного органу, до обов`язків якого входило проведення перевірок якості робіт з відведення і таксації лісосік, затвердження та видача лісорубних квитків на рубки головного користування.

Статтею 43 Кодексу визначено, що розрахункова лісосіка - щорічна науково обґрунтована норма заготівлі деревини в порядку рубок головного користування, яка затверджується для кожного власника, постійного користувача лісів окремо за групами порід, виходячи з принципів безперервності та не виснажливості використання лісових ресурсів.

Розрахункова лісосіка затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства.

Згідно із статтею 45 Кодексу, лісовпорядкування включає комплекс заходів, спрямованих на забезпечення ефективної організації та науково обґрунтованого ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання, підвищення екологічного та ресурсного потенціалу лісів, культури ведення лісового господарства, отримання достовірної і всебічної інформації про лісовий фонд України.

Пунктом 6 частини 1 статті 46 Кодексу передбачено, що лісовпорядкування передбачає обчислення розрахункової лісосіки, обсягів використання інших видів лісових ресурсів.

Відповідно до статті 48 Кодексу, у матеріалах лісовпорядкування дається якісна і кількісна характеристика кожної лісової ділянки, комплексна оцінка ведення лісового господарства, що є основою для розроблення на засадах сталого розвитку проекту організації та розвитку лісового господарства відповідного об`єкта лісовпорядкування.

Проект організації та розвитку лісового господарства передбачає екологічно обґрунтоване ведення лісового господарства і розробляється відповідно до нормативно-правових актів, що регулюють організацію лісовпорядкування.

У проекті організації та розвитку лісового господарства визначаються і обґрунтовуються основні напрями організації і розвитку лісового господарства об`єкта лісовпорядкування з урахуванням стану та перспектив економічного і соціального розвитку регіону.

Матеріали лісовпорядкування затверджуються в установленому порядку органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, за погодженням відповідно з органом виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Затвердженні матеріали лісовпорядкування є обов`язковими для ведення лісового господарства, планування і прогнозування використання лісових ресурсів.

Відповідно до ст. 19 ЛК постійні лісокористувачі зобов`язані вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення.

Статтею 64 Лісового кодексу передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані: забезпечувати безперервне, не виснажливе і раціональне використання лісових ресурсів для задоволення потреб виробництва і населення в деревині та іншій лісовій продукції.

Як встановлено, наказом Міністерства екології та природних ресурсів від 22.11.2012 № 603 затверджено розрахункову лісосіку для постійних лісокористувачів (власників лісів) Хмельницької області на 2013 - 2021 роки, в тому числі по ДП «Летичівське ЛГ», з метою визначення норм заготівлі деревини в порядку рубок головного користування, обчислених за результатами базового лісовпорядкування, які розроблено Українським державним проектним лісовпорядним виробничим об`єднанням.

Законом України «Про оцінку впливу на довкілля» 2059-VIII від 23.05.2017, що набрав чинності 18.06.2017 та введений в дію з 18.12.2017 (далі - Закон), встановлюються правові та організаційні засади процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно із частиною 1 статті 3 Закону, здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Підпунктом 21 пункту 2 статті 3 Закону передбачено, що перша категорія видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля і підлягають оцінці впливу на довкілля, включає усі суцільні та поступові рубки головного користування та суцільні санітарні рубки на площі понад 1 гектар, суцільні санітарні рубки на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду.

Частиною 4 вказаної статті визначено, що забороняється розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності.

Так, згідно статті 9 вказаного Закону, уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, уповноважений центральний орган, видає висновок з оцінки впливу на довкілля, яким виходячи з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (у тому числі - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний впливи), передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення впливу на довкілля, визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження.

Висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності, зазначені у частині п`ятій цієї статті, є обов`язковими. Висновок з оцінки впливу на довкілля враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності.

Таким чином, проведення усіх суцільних та поступових рубок головного користування та суцільних санітарних рубок на площі понад 1 гектар, усіх суцільних санітарних рубок на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, які включені до першої категорії видів планової діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля, підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Враховуючи вище вказані норми, рішенням про провадження планової діяльності в галузі лісового господарства є затвердження матеріалів лісовпорядкування та розрахункової лісосіки.

В 2019 році під час лісогосподарської діяльності, ДП «Летичівське ЛГ» замовило в Українського державного проектного лісовпорядного виробничого об`єднання «Комплексна лісовпорядна експедиція» розробку матеріалів безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду Вовковинецького лісництва ДП «Летичівського ЛГ» Хмельницької області за 2018 рік.

За результатами обстеження спеціалістами Українського державного проектного лісовпорядного виробничого об`єднання «Комплексна лісовпорядна експедиція» лісового фонду ДП «Летичівське ЛГ» до матеріалів безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду вказаного державного підприємства Хмельницької області за 2018 рік, у фонд рубок головного користування було включено лісові насадження на землях лісового фонду, а саме по Вовковинецькому лісництву в кварталі 32, виділі 9(2), площею 3,3 гектара, які були відсутні у відомості запроектованих заходів в 2012 році та на підставі якої обчислено розрахункову лісосіку для постійних лісокористувачів (власників лісів) Хмельницької області на 2013 - 2021 роки.

У подальшому вищезазначені лісові насадження було включено у фонд рубок головного користування до матеріалів безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Летичівське ЛГ» Хмельницької області за 2018 рік (тобто після вступу Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» 17.12.2017).

Далі матеріали безперервного лісовпорядкування по ДП Хмельницької області, в тому числі ДП «Летичівське ЛГ» за 2018 (на 2019), супровідним листом від 17.07.2019 вих. № 02-937, за підписом ОСОБА_6 скеровано до Міністерства екології та природніх ресурсів України, з метою погодження відповідно до вимог ст. 43 Лісового кодексу України.

Відповідно до листа Міністерства екології та природніх ресурсів України від 31.07.2019 вих. № 5/4-15/8454-19, Міністерством погоджено матеріали безперервного лісовпорядкування по ДП «Летичівське ЛГ» за 2018 (на 2019), для використання при організації ведення лісового господарства, планування і прогнозування використання лісових ресурсів. При цьому, у вказаному листі за підписом заступника міністра даного відомства наголошено на дотриманні вимог ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля», під час здійснення господарської діяльності щодо проведення усіх суцільних та поступових рубок головного користування та суцільних санітарних рубок на площі понад 1 гектар.

01.08.2019 вказаний лист надійшов та зареєстрований за вхідним № 1050 до Хмельницького ОУЛМГ та цього ж дня був переданий ОСОБА_6 , який поставив резолюцію «До виконання». Надалі, 04.10.2019 за вхідний № 677 даний лист зареєстрований в ДП «Летичівське ЛГ».

Поряд з цим, досудовим розслідуванням встановлено, що ДП «Летичівське ЛГ» висновок з оцінки впливу на довкілля на зазначені матеріали лісовпорядкування уповноваженим органом (Мінприроди) не видавався, хоча такий висновок за № 21/01-8/1 у подальшому був затверджений 20.01.2022, без врахування запроектованої рубки у Вовковинецькому лісництві у кварталі 32, виділі 9(2), площею 3,3 гектара.

Згідно п. 132 додатку до Закону України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності», спеціальний дозвіл на спеціальне використання лісових ресурсів (лісорубний квиток, ордер, лісовий квиток) віднесено до документів дозвільного характеру.

Пунктом 1 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 року №761 (далі Порядок), передбачено що цей порядок визначає умови та механізм видачі лісорубного або лісового квитка як спеціального дозволу на використання лісових ресурсів.

Лісорубний або лісовий квиток є основним документом на підставі якого здійснюється спеціальне використання лісових ресурсів, ведеться облік дозволених до відпуску запасів деревини та інших продуктів лісу, встановлюються строки здійснення лісових користувань та вивезення заготовленої продукції, строки і способи очищення лісосік від порубкових решток, а також облік природного поновлення лісу, що підлягаю збереженню, ведеться облік плати, нарахованої за використання лісових ресурсів.

Відповідно до п. 3 Порядку зазначено, що лісорубний квиток видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, територіальними органами Держлісагентства на заготівлю деревини під час проведення рубок головного користування на підставі затвердженої в установленому порядку розрахункової лісосіки.

Згідно пункту 4 Порядку передбачено, що для видачі лісорубного квитка власник лісів або постійний лісокористувач подає такі документи: заявку на використання лісових ресурсів під час проведення рубок головного користування, відомість чергової лісосіки, польову перелікову відомість, переліково-оцінювальну відомість, карту технологічного процесу розробки лісосіки та план лісосіки.

Однак, у порушення вищевказаних вимог законодавства, працівниками ДП «Летичівське ЛГ», з метою проведення рубок головного користування у Вовковинецькому лісництві складено наступні документи, які є обов`язковими для видачі лісорубного квитка відповідно до пункту 4 Порядку щодо проведення суцільної рубки у Вовковинецькому лісництві у кварталі 32, виділі 9(2), площею 3,3 гектара, а саме: матеріально - грошову оцінку лісосіки №213Г від 13.09.2019, відомість переліку дерев взятих в суцільну рубку на 2021 рік, план - схему, карту технологічного процесу розроблення лісосіки на проведення рубки у кварталі 32, виділі 9(2), площею 3,3 гектара.

В подальшому, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 19.05.2021, начальник відділу лісового господарства ДП «Летичівське ЛГ» ОСОБА_7 , будучи працівником правоохоронного органу, діючи без попередньої змови групою осіб, перебуваючи у приміщенні вказано підприємства, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , до обов`язків якого серед іншого входить організація всіх видів лісокористування, планування, розподіл і підготовка лісосічного фонду до рубання, підготовка необхідної документації для закріплення лісосировинних баз, контроль за раціональним використанням лісових ресурсів, перевірка якості відведення лісосік лісництвами і ведення ними технічної документації, оформлення лісорубних квитків на право рубання й відпуску лісу, достовірно знаючи про те, що висновок з оцінки впливу на довкілля, який є обов`язковим для планової діяльності не видавався на матеріали безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Летичівське ЛГ» Хмельницької області за 2017-2021 роки, перевіривши вказані документи та перевищуючи свої службові повноваження, діючи умисно, грубо порушуючи вимоги п. 5 ч. 8 ст. 69 ЛК України, з метою проведення незаконних рубок дерев включив у відомість чергової лісосіки головного користування на 2021 рік по ДП «Летичівське ЛГ» зазначені лісосіки. При цьому, ОСОБА_7 як лісокористувач заповнив лісорубний квиток серії ХМ ЛРК № 001855 від 19.05.2021 про надання дозволу на проведення рубки у кварталі 32, виділі 9(2), площею 3,3 гектара Вовковинецького лісництва шляхом внесення до нього відповідних відомостей та у графі «лісокористувач» постановив свій підпис. Також ОСОБА_7 , розуміючи протиправний характер своїх дій та їх наслідки, свідомо зазначив, що підставою для видачі лісорубного квитка є - наказ Міністерства екології та природних ресурсів від 22.11.2012 № 603, яким затверджено розрахункову лісосіку для постійних лісокористувачів (власників лісів) Хмельницької області на 2013 - 2021 роки, в тому числі по ДП «Летичівське ЛГ» та не вказав матеріали безперервного лісовпорядкування за 2018 рік, оскільки усвідомлював, що данні матеріали не є підставою для проведення рубки.

Після цього, 19.05.2021 вказані документи, з метою видачі спеціального дозволу - лісорубного квитка на проведення суцільної рубки головного користування на території Вовковинецького лісництва ДП «Летичівське ЛГ», а саме у кварталі 32, виділі 9(2), площею 3,3 гектара, заявою директора ДП «Летичівське ЛГ» скеровано до управління адміністративних послуг Хмельницької міської ради за адресою: м. Хмельницький, вул. Соборна, 16.

Цього ж дня, вказана заява з додатками передана для розгляду до Хмельницького ОУЛМГ, де їх отримав головний спеціаліст відділу лісового та мисливського господарства ОСОБА_8 , посада якого відповідно до Положення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 976 від 16.09.2009, відноситься до державної лісової охорони, тобто є він являється працівником правоохоронного органу.

В свою чергу, ОСОБА_8 , відповідно посадової інструкції затвердженої 13.01.2020 начальником Хмельницького ОУЛМГ, зобов`язаний здійснювати виписку лісорубних квитків на рубки головного користування для всіх лісокористувачів Хмельницької області, співпрацювати з центром надання адміністративних послуг, забезпечувати контроль за формування лісосічного фонду, згідно затверджених розрахункових лісосік груп лісів і господарств, здійснювати контроль (в межах компетенції) відповідно до визначених виконання робіт з відводів і таксації лісосічного фонду, внесення змін в матеріали лісовпорядкування/таксаційні описи, планшети, проектувальні відомості, освоєння лісосічного фонду щодо нарізки лісосік лісовпорядкуванням.

Однак, ОСОБА_8 діючи умисно, без попередньої змови групою осіб, з метою досягнення єдиного злочинного результату щодо проведення незаконних рубок дерев, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та їх наслідки, достовірно знаючи про те, що висновок з оцінки впливу на довкілля, який є обов`язковим для планової діяльності не видавався на матеріали безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Летичівське ЛГ» Хмельницької області за 2017-2021 роки та не розроблявся на матеріали безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду по Вовковинецькому лісництву за 2018 рік, грубо порушуючи вимоги п. 5 ч. 8 ст. 69 ЛК України, 19.05.2021 у невстановлений слідством час, перебуваючи на робочому місці за адресою: АДРЕСА_3 , шляхом підпису виписав лісорубний квиток серії № 133 серії ХМ ЛРК № 001855, на проведення суцільних рубок головного користування на території Вовковинецького лісництва ДП «Летичівське ЛГ», а саме у кварталі 32, виділі 9(2), площею 3,3 гектара.

В подальшому ОСОБА_8 подав на підпис разом з документами лісорубний квиток серії № 133 серії ХМ ЛРК № 001855, своєму керівнику - першому заступнику начальника - головному лісничому Хмельницького ОУЛМГ ОСОБА_6 , безпосередньо до повноважень якого входить затвердження та видача лісорубних квитків на рубки головного користування.

Пунктом 5 частини 8 статті 69 Лісового кодексу України передбачено, що підставою для прийняття рішення про відмову у видачі спеціального дозволу є результати оцінки впливу на довкілля.

В свою чергу, ОСОБА_6 перевищуючи свої службові повноваження, діючи умисно, групою осіб без попередньої змови між собою, спільно з начальником відділу лісового господарства ДП «Летичівське ЛГ» ОСОБА_7 ,головним спеціалістом відділу лісового та мисливського господарства ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та їх наслідки, з метою досягнення єдиного злочинного результату щодо проведення незаконних рубок дерев, достовірно знаючи про те, що висновок з оцінки впливу на довкілля, який є обов`язковим для планової діяльності не видавався на матеріали безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Летичівське ЛГ» Хмельницької області, за 2017-2021 роки, та не розроблявся на матеріали безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду по Вовковинецькому лісництву за 2018 рік, грубо порушуючи вимоги п. 5 ч. 8 ст. 69 ЛК України, 19.05.2021 у невстановлений досудовим розслідуванням час, перебуваючи у робочому кабінеті за адресою: м. Хмельницький, вул. Кам`янецька, 55, шляхом підпису видав та затвердив гербовою печаткою Хмельницького ОУЛМГ лісорубний квиток серії № 133 серії ХМ ЛРК № 001855, на проведення суцільних рубок головного користування на території Вовковинецького лісництва ДП «Летичівське ЛГ», а саме у кварталі 32, виділі 9(2), площею 3,3 гектара, які не були заплановані у відомості запроектованих заходів під час проведення базового лісовпорядкування у 2012 році.

Надалі, 19.05.2021 вказаний лісорубний квиток для організації виконання скерований Хмельницьким ОУЛМГ до управління адміністративних послуг Хмельницької міської ради, де цього ж дня отриманий працівником ДП «Летичівське ЛГ».

У подальшому, ДП «Летичівське ЛГ» у продовж травня-грудня 2021 року, проведено заготівлю деревини, тобто незаконну порубку на підставі лісорубного квитка, виданого з порушенням, у кварталі 32, виділі 9(2), площею 3,3 гектараВовковинецького лісництва ДП «Летичівське ЛГ».

28.12.2022 під час огляду місця події у кварталі 32, виділі 9(2), площею 3,3 гектараВовковинецького лісництва ДП «Летичівське ЛГ» виявлено незаконну порубку 948 (дев`ятсот сорока восьма) дерев різних порід та діаметрів.

Відповідно до висновку інженерно-екологічної експертизи № 73/23-28/448-451/23-28 від 13.03.2023, розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної, як встановлено слідством, порубки 948 дерев різних порід та діаметрів, яка проведена в 2021 році у кварталі 32, виділі 9(2) площею 3,3 гектара, на підставі лісорубного квитка № 133 серії ХМ ЛРК № 001855 від 19.05.2021, за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства, на території Вовковинецького лісництва ДП «Летичівське ЛГ», становить 6 533 013, 97 гривень (шість мільйонів п`ятсот тридцять три тисячі тринадцять гривень 97 копійок). При цьому, дії посадових осіб ДП «Летичівське лісове господарство» та дії посадових осіб Хмельницького обласного управління лісового та мисливського господарства, не відповідали вимогам нормативно-правових актів з охорони навколишнього природного середовища під час здійснення діяльності з ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та відтворення лісів. Відповідно дії (бездіяльність) посадових осіб ДП «Летичівське лісове господарство» та посадових осіб Хмельницького обласного управління лісового та мисливського господарства, знаходяться з технічної точки зору у причинному зв`язку з настанням досліджуваної події. У внаслідок незаконної вирубки значної кількості дерев: були знищені певні види дерев на місцевості; погіршився породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші екологічні властивості лісу; виникли труднощів у відтворенні заліснення ділянки пов`язані з захаращеністю порубковими залишками та необхідністю залучення додаткових ресурсів; знизилась якість атмосферного повітря що виконувало також санітарно-гігієнічну функцію (виділення кисню і поглинання вуглекислого газу); локально змінився ландшафт місцевості в результаті втрати частини його природного компонента; створилися сприятливі умови для ерозії ґрунту (тривалі несприятливі погодні умови є сприяючими факторами для початку ерозії ґрунтів на ділянках суцільної рубки дерев). Тобто, з екологічної точки зору, екосистема насадження де були зрубані дерева в кількості 948 дерев різних порід та діаметрів, зазнала негативних змін (порушень екологічного балансу) і не може бути відновлена до першопочаткового стану в повній мірі, або протягом тривалого періоду.

Таким чином, внаслідок перевищення своїх службових повноважень, охоронюваним законом державним інтересам у сфері охорони, відтворення, сталого і раціонального використання лісових ресурсів та громадським інтересам, які полягають у порушенні гарантованих Конституцією України прав громадян на безпечне для життя і здоров`я довкілля та користування природними ресурсами, заподіяно шкоду в розмірі 6 533 013,97 гривень.

Враховуючи вище вказане, діями ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 заподіяно шкоду на загальну суму 6 533 013,97 гривень, що з урахуванням примітки до ст. 364 КК України, положень статті 169.1 Податкового кодексу України і Закону України «Про державний бюджет на 2021 рік», якими визначено застосування розміру податкової соціальної пільги для кваліфікації діянь як злочинів, є тяжкими наслідками, оскільки у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

05.11.2024 року відповідно до ст. ст. 42, 276, 277, 278 КПК України ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України сторона обвинувачення підтверджує такими доказами:

- протоколами про тимчасовий доступ до документів, які перебувають у володінні службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_3 , у ході якого вилучено завірені належним чином копії документів, які стали підставою для видачі лісорубного квитка № 133 серії ХМ ЛРК № 001855 від 19.05.2021 та оригінал даного дозвільного документу;

- протоколами про тимчасовий доступ до документів, які перебувають у володінні службових осіб ДП «Летичівське лісове господарство», у ході якого вилучено завірені належним чином копії документів, які стали підставою для виписування лісорубного квитка серії НОМЕР_1 від 19.05.2021, а також оригінали матеріалів лісовпорядкування за 2012-2021 роки. Також у ході тимчасового доступу вилучено копію листа - погодження матеріалів лісовпорядкування за вхідним № 677 від 04.10.2019, за підписом заступника міністра екології та природних ресурсів України ОСОБА_9 , яким наголошено на обов`язковості дотримання вимог ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля», при здійсненні рубок головного користування на площах понад 1 га.;

- протоколом огляду із застосуванням відеозапису, за участі відповідних спеціалістів, який проведено в урочищі ДмитруковоДеражнянського району , на території Вовковинецького лісництва, ДП «Летичівське лісове господарство», у ході якого встановлено факт незаконної суцільної рубки головного користування 948 (дев`ятсот сорока восьми) дерев різних порід та діаметрів, проведеної у період з травня по грудень 2021 року, у кварталі № 32, виділі 9(2), площею 3,3 гектара, яку здійснено на підставі лісорубного квитка № 133 серії ХМ ЛРК № 001855 від 19.05.2021;

- матеріалами отриманими у порядку ст. 93 КПК України з Центру надання адміністративних послуг Хмельницької міської ради щодо факту видачі спеціального дозволу - лісорубного квитка серії НОМЕР_1 від 19.05.2021;

- матеріалами отриманими у порядку ст. 93 КПК України з Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області відповідно до яких ДП «Летичівське лісове господарство» в кварталі № 32, виділі № 9(2) Вовковинецького лісництва проведено рубку головного користування в 2021 році, згідно лісорубного квитка №133 серія ХМ ЛРК № 001855 від 19.05.2021 року, який виписаний ІНФОРМАЦІЯ_3 , на підставі матеріалів безперервного лісовпорядкування, які погоджені Міністерством екології та природних ресурсів України. Відповідно до статті 17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» набрав чинності 28.06.2017 та введений в дію 28.12.2017 року. Відповідно до розділу 2, пункту 21, статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» усі суцільні рубки головного користування на площі більше 1 гектара підлягають оцінці впливу на довкілля. Отже, лісорубний квиток серія ХМ ЛРК № 001855 від 19.05.2021 виписаний з порушенням статті 3, 6-7, 9 і 14 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», а рубку проведено з порушенням вимог чинного законодавства (рубку проведено без оцінки впливу на довкілля) та є незаконною. Відповідно до протоколу огляду від 28.12.2022 року, незаконно зрубано 948 (дев`ятсот сорок вісім) дерев різних порід. Сума заподіяної шкоди становить 6 533 013,95 грн. (шість мільйонів п`ятсот тридцять три тисячі тринадцять грн. 95 коп.);

- протоколами допиту у якості свідків працівників Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , які підтвердили вказані вище порушення вимог законодавства у лісовій сфері;

- протокол допиту у якості свідка колишнього заступника міністра екології та природніх ресурсів України ОСОБА_13 який повідомив, що відповідно до вимог ст. 48 Лісового кодексу України матеріали лісовпорядкування підлягають погодженню. Під погодженням мається на увазі, що такі матеріали лісовпорядкування є обов`язковими для ведення лісового господарства, планування і прогнозування лісових ресурсів. Питання оцінки впливу на довкілля до погодження та затвердження матеріалів лісовпорядкування не відноситься. Лише після отримання таких погоджених матеріалів лісовпорядкування відповідний лісокористувач зобов`язаний здійснювати свою господарську діяльність із врахуванням вимог ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля». Тобто якщо лісокористувач розширює або змінює свою господарську діяльність, то така діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля, що підтверджує постанова КМУ № 112 від 07.02.2023 «Про затвердження порядку лісовпорядкування», відповідно до ст. 29 якої визначено, що будь-які зміни, які вносяться у матеріали лісовпорядкування щодо планової діяльності, передбаченої ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля», підлягають оцінці впливу на довкілля. При цьому, у листі від 31.07.2019 вих. № 5/4-15/8454-19 ним наголошено на дотриманні вимог ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля», під час здійснення господарської діяльності щодо проведення усіх суцільних та поступових рубок головного користування та суцільних санітарних рубок на площі понад 1 гектар. Дотримання вимог вказаного закону у даному випадку покладається виключно на лісокористувача та орган, який координує його роботу, тобто у даному випадку на посадових осіб відповідного державного лісогосподарського підприємства та ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- висновком судової почеркознавчної експертизи № 104-109/23-26 від 28.02.2023, яким встановлено факт підписання лісорубного квитка серії НОМЕР_1 ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ;

- висновком інженерно-екологічної експертизи № 73/23-28/448-451/23-28 від 13.03.2023, згідно якого розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної, як встановлено слідством, порубки 948 дерев різних порід та діаметрів, яка проведена в 2021 році у кварталі 32, виділі 9(2) площею 3,3 гектара, на підставі лісорубного квитка № 133 серії ХМ ЛРК № 001855 від 19.05.2021, за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства, на території Вовковинецького лісництва ДП «Летичівське ЛГ», становить 6 533 013,97 гривень (шість мільйонів п`ятсот тридцять три тисячі тринадцять гривень 97 копійок). Дії посадових осіб ДП «Летичівське лісове господарство» та дії посадових осіб Хмельницького обласного управління лісового та мисливського господарства, не відповідали вимогам нормативно-правових актів з охорони навколишнього природного середовища під час здійснення діяльності з ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та відтворення лісів. Відповідно дії (бездіяльність) посадових осіб ДП «Летичівське лісове господарство» та посадових осіб Хмельницького обласного управління лісового та мисливського господарства, знаходяться з технічної точки зору у причинному зв`язку з настанням досліджуваної події. У внаслідок незаконної вирубки значної кількості дерев: були знищені певні види дерев на місцевості; погіршився породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші екологічні властивості лісу; виникли труднощів у відтворенні заліснення ділянки пов`язані з захаращеністю порубковими залишками та необхідністю залучення додаткових ресурсів; знизилась якість атмосферного повітря що виконувало також санітарно-гігієнічну функцію (виділення кисню і поглинання вуглекислого газу); локально змінився ландшафт місцевості в результаті втрати частини його природного компонента; створилися сприятливі умови для ерозії ґрунту (тривалі несприятливі погодні умови є сприяючими факторами для початку ерозії ґрунтів на ділянках суцільної рубки дерев). Тобто, з екологічної точки зору, екосистема насадження де були зрубані дерева в кількості 948 дерев різних порід та діаметрів, зазнала негативних змін (порушень екологічного балансу) і не може бути відновлена до першопочаткового стану в повній мірі, або протягом тривалого періоду;

- протоколом допиту у якості свідків ОСОБА_14 , який має досвід в сфері лісового господарства та оцінки впливу на довкілля, а саме: перебував на посаді помічника-консультанта на громадських засадах народного депутата 8 скликання, секретаря комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, був одним з авторів законопроекту "Про оцінку впливу на довкілля", був радником міністра захисту довкілля України з питань лісового господарства, у період з серпня 2020 по листопад 2021, член робочої групи з питань розроблення законодавчих ініціатив стосовно проведення оцінки впливу на довкілля у лісогосподарській галузі при комітеті Верховної Ради України з питань екологічної політики та природокористування, помічник-консультант на громадських засадах народного депутата 9 скликання ОСОБА_15 - голови підкомітету з питань лісових ресурсів, біорізноманіття, природних ландшафтів, об`єктів природно-заповідного фонду та з питань адаптації законодавства України до положень права Європейського Союзу Комітету Верховної Ради України з питань екологічної політики та природокористування, Допитаний як свідок ОСОБА_14 вказав, що ознайомившись із матеріалами лісовпорядкування за 2012-2019 роки ДП «Летичівське лісове господарство», він може повідомити, що ділянка (кв. 32 вид. 9, розміром 3,3 га Вовковинецького лісництва) на якій була здійснена рубка у 2021 році, на підставі вказаного лісорубного квитка № 133 серії ХМ ЛРК № 001855 від 19.05.2021 була відсутня у фонді рубок головного користування в матеріалах лісовпорядкування за 2012 рік, які відповідно затвердженні та відповідають вимогам законодавства у лісовій галузі. Матеріали лісовпорядкування за 2014, 2015, 2016 не були погодженні відповідно до вимог чинного законодавства, а тому вважаються не дійсними та посилатись на них при виписуванні та видачі лісорубних квитків не можна. Матеріали лісовпорядкування за 2017 рік були погодженні у 2018 році, тобто після набрання чинності ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля». Окрім того, у зв`язку із тим, що він працював у Міндовкілі, а також на даний час здійснює громадську діяльність йому відомо про існування листа Мінприроди від 15.02.2018 № 5/4-7/1665-18, яким було проінформовано обласні управління лісового та мисливського господарства щодо дотримання вимог ЗУ «Про ОВД», зокрема відповідно до п. 5 даного листа - у разі внесення змін до матеріалів лісовпорядкування необхідність здійснення ОВД визначається відповідно до постанови КМУ № 1010. Данна постанова визначає критерії зміни діяльності які не підлягають ОВД і відповідно додавання лісової ділянки, а саме кв. 32 вид. 9, розміром 3,3 га Вовковинецького лісництва, у фонд рубок головного користування в матеріали безперервного лісовпорядкування мало підлягати ОВД, так як площа 3,3 гектара перевищує порогове значення в 1 га, для проведення суцільних рубок головного користування. А тому, перед випискою лісорубного квитка на дану ділянку мала відбутись процедура ОВД. Водночас, згідно ст. 69 Лісового кодексу України підставою для відмови у видачі спеціального дозволу (лісорубного квитка) є в тому числі результати оцінки впливу на довкілля. Тому на його думку посадові особи відповідного ДП та обласного управління лісового та мисливського господарствам, при підготовці документів для отримання лісорубного квитка, перевірці даних документів та виписуванні і видачі лісорубного квитка, не виконали вимоги Лісового кодексу та ЗУ «Про ОВД»;

- консультативним висновком отриманим у порядку ст. 93 КПК України, згідно якого ГО "Лісові ініціативи і суспільство" (ГО "ЛІіС", ForestCom), яка діє в рамках реалізації проекту "Боротьба із незаконними рубками в Україні", який фінансується Лісовою службою США - на момент видачі лісорубного квитка №133 серії ХМ ЛРК №001855 посадовці Хмельницького ОУЛМГ мали знати, що рубка на зазначеній вище ділянці не проходила процедуру ОВД, а матеріали лісовпорядкування, якими вона передбачена, були погоджені після вступу в дію Закону України "Про оцінку впливу на довкілля". Тому цей лісорубний квиток був виданий незаконно, всупереч вимогам Лісового Кодексу України та Закону України "Про оцінку впливу на довкілля";

- протоколом огляду комп`ютерних даних в Українському державному проектному лісовпорядному виробничому об`єднанні " ІНФОРМАЦІЯ_4 ", у ході якого вилучено копію відомості пристигаючих, стиглих та перестійних насаджень включених в розрахунок станом на 01.01.2012 ДП «Летичівське лісове господарство», Вовковинецьке лісництво;

- протоколами допиту у якості свідків головного інженера Комплексної лісовпорядної експедиції Українського державного проектного лісовпорядного виробничого об`єднання "УКРДЕРЖЛІСПРОЕКТ" ОСОБА_16 а також таксатор першої категорії ОСОБА_17 , які повідомили, що відомості пристигаючих, стиглих та перестійних насаджень включених в розрахунок станом на 01.01.2012 ДП «Летичівське лісове господарство», Вовковинецьке лісництво, використовується лише у роботі таксатора та не є підставою для проведення рубок головного користування при виписуванні ДП «Летичівське лісове господарство» лісорубних квитків;

- іншими матеріалами кримінального провадження №0000303 в їх сукупності.

Слідчий суддя зазначає, що повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.

Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.

Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту.

З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК.

Частиною 1 статті 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру.

Слідчий суддя вважає, що на цій стадії досудового розслідування докази наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження № 0000303 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованості підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України.

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Сторона обвинувачення у клопотанні і в судовому засіданні зазначила про наявність ризиків, передбачених ст..177 КПК України: переховування від органу досудового розслідування і суду, впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України та те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді у виді позбавлення волі, зокрема строком від семи до десяти років, а також додаткове обов`язкове покарання у вигляді з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для себе наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, може вчиняти дії, спрямовані на ухилення та переховування від органу досудового розслідування та суду.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про те, що ОСОБА_6 має можливість впливу на цих осіб, які можуть бути допитані як свідки з метою створення власної версії подій та узгодження показань щодо обставин, про які йдеться у повідомленні про підозру.

Також ОСОБА_6 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, маючи за посадою широке коло зв`язків серед працівників лісового господарства, та координуючи свої дії з іншими підозрюваними може шляхом надання вказівок підлеглим працівникам, знищити спотворити чи створити документи для надання легітимності правовідносинам, про які йдеться у повідомленні про підозру.

Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, а також незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні та вчинення іншого, аналогічного кримінального правопорушення.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. (частина 1 статті 183 КПК).

Указані положення кримінального процесуального закону зобов`язують слідчого суддю оцінити такі відомості та установити виключність (винятковість) таких обставин,які у сукупності із встановленими ризиками призведуть до обґрунтованого ствердження неможливості без ізоляції особи у спеціальній установі запобігти таким встановленим ризикам з урахуванням поведінки особи.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1)особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У силу п.3 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Оцінюючи ступінь ризиків у сукупності з урахуванням тяжкості покарання за вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, зважуючи пропорційно потреби досудового розслідування, необхідність досягнення мети кримінального провадження урахувавши усі встановлені обставини вчинення кримінального правопорушення на початковій стадії досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку про те, що сторона обвинувачення довела те, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довів, а слідчий суддя переконався у тому, що існує обґрунтована підозра вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що є підставою для застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу - тримання під вартою.

Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.

При цьому альтернативні, більш м`які запобіжні заходи у вигляді домашнього арешту чи особистого зобов`язання за встановлених обставин, не будуть дієвими, щоб запобігти зазначеним ризикам у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно до ч.4 ст.183 КПК України визначення розміру застави при застосуванні до особи запобіжного заходу відноситься до компетенції слідчого судді. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Слідчий суддя при визначенні розміру застави підозрюваному ураховує підходи, закріплені у прицедентній практиці Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Істоміна проти України»(Заява № 23312/15), згідно з якими розмір застави має встановлюватися головним чином з огляду на обвинуваченого, його майно та його чи її відносини з особами, які мають надати особисту поруку, іншими словами, на ступінь впевненості щодо можливої перспективи того, що втрата застави або позов проти гарантів у разі неявки підсудного в судове засідання буде діяти як достатній стримуючий фактор, щоб запобігти бажанню втекти з його або її боку.

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільну небезпеку кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 , ступінь втручання, здійснення якого допускається законодавцем під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження в кримінальних провадженнях за підозрою осіб у вчиненні кримінальних правопорушень, з метою забезпечення дієвості такого заходу, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 3028 грн.) - 211960 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

З урахуванням наведених обставин, саме такий розмір застави не буде непомірним для підозрюваного, водночас у разі її сплати стане достатнім стримуючим приписом від порушення покладених обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, а можливий ризик втрати застави стримуватиме підозрюваного від проявів ризиків та протидії розслідуванню у кримінальному провадженні.

Строк запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування.

За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 03 січня 2024 року включно.

Визначити заставу в розмірі 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 211960 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою і в разі внесення якої, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні, а саме: ОСОБА_18 , ОСОБА_12 , ОСОБА_9 , ОСОБА_14 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 та ОСОБА_23 ;

- здати на зберігання відповідному органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України (у разі наявності).

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.

Ухвала діє по 03 січня 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1