Провадження № 1-кс/686/9413/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із скаргою на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить зобов`язати уповноважену особу Хмельницької обласної прокуратури внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, вказане у його заяві від 22.10.2024.

Узагальнені доводи скарги.

В обґрунтування скарги адвокат ОСОБА_3 зазначає, що 22.10.2024 він інтересах ОСОБА_4 подав до Хмельницької обласної прокуратури заяву про вчинення кримінального правопорушення .

Однак, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені.

З огляду на це, на думку особи, яка подала скаргу, прокурором допущена бездіяльність та не виконані вимоги ст.214 КПК України.

Процесуальні дії суду для підготовки до розгляду скарги.

Задля забезпечення повноти та об`єктивності розгляду скарги слідчим суддею витребувані копії матеріалів перевірки за заявою ОСОБА_3 .

Щодо вирішення клопотання про поновлення строку на оскарження постанови слідчого.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

З матеріалів скарги вбачається, що ОСОБА_3 отримав відповідь Хмельницької обласної прокуратури щодо його заяви про вчинення кримінального правопорушення 05.11.2024.

Скаргу адвокат ОСОБА_3 подав до суду 05.11.2024 засобами поштового зв`язку.

Відтак слідчий суддя вважає скаргу поданою адвокатом ОСОБА_3 у встановлений ст. 304 КПК України строк десятиденний строк у зв`язку із чи немає необхідності його поновлення.

Позиції учасників провадження.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 подану скаргу підтримав, просив задовольнити.

Уповноважена особа Хмельницької обласної прокуратури в судове засідання не з`явилася.

Разом із цим, від Хмельницької обласної прокуратури надійшов лист про спрямування матеріалів за заявою адвоката ОСОБА_3 до ТУ ДБР у м.Хмельницькому, звідки витребувані їх копії.

Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, заслухавши пояснення особи, яка її подала, дійшов такого висновку.

Право та судова практика

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналогічні за змістом норми містяться у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_5 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

Указане відповідає і правовому висновку Верховного Суду у справі 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, провадження № 51-4229км20, де суд зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

За положеннями ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно із ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Крім того, основним елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість ініціювання кримінального провадження шляхом внесення відомостей до ЄРДР без належних на те підстав.

Оцінка встановлених обставин та відповіді на доводи скарги.

Як вбачається з матеріалів скарги, адвокат ОСОБА_3 22.10.2024 в інтересах ОСОБА_4 подав до Хмельницької обласної прокуратури заяву про вчинення кримінального правопорушення

Кримінально карану поведінку скаржник вбачає у діях заступника начальника начальника слідчого відділу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_6 , начальника Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 , які систематично неналежно виконують свої обов`язки через несумлінне ставлення до них, завдають істотної шкоди законним правам, свободам та інтересам ОСОБА_4 ..

Адвокат ОСОБА_3 стверджує, що у межах кримінального провадження №0000466 його клопотання в інтересах ОСОБА_4 та адвокатські запити розглядаються із систематичним порушенням норм КПК України , Закону України про «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» , Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого Наказом МВС України №930 від 15.11.2017.

Указані клопотання та адвокатські запити або приєднуються до матеріалів кримінального провадження або не розглядаються взагалі, ОСОБА_4 досі не визнана потерпілою у кримінальному провадженні та керівництво правоохоронного органу самоусунулося від контролю за діями слідчих.

Зазначене на переконання адвоката ОСОБА_3 свідчить про вчинення зазначеними особами кримінального правопорушення, передбаченого ст..365,366,367 КК України.

Ця заява зареєстрована у Хмельницькій обласній прокуратурі та 28.10.2024 за №31-641-9вих-24 направлена до ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому, де зареєстрована за №3012зкп/х 30.10.2024.

Положення ст..214 КПК України наділяють прокурора повноваженнями вносити відомості до ЄРДР.

Проте, відомості до ЄРДР не внесені належним органом, до якого звернувся адвокат ОСОБА_3 .

Як вбачається з матеріалів скарги, заяви адвоката ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, підставою звернення його до прокуратури стала неналежна за позицією особи, яка подала скаргу управлінська та процесуальна діяльність начальника слідчого відділу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_6 , начальника Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 , щодо контролю за організацією здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000466.

Слідчий суддя зазначає,що відповідно до ч. 1 ст. 40 КПК слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.

Згідно з ч. 5 ст. 40 КПК слідчий, здійснюючи свої повноваження, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку забороняється.

Відповідно до ст..39 КПК України керівник органу досудового розслідування організовує досудове розслідування.

Неефективне здійснення досудового розслідування слідчим може бути підставою для звернення до керівника органу досудового розслідування чи прокурора із клопотанням про відсторонення певного слідчого чи до прокурора у визначений законом спосіб щодо доручення здійснення досудового розслідування іншому органу досудового розслідування.

Також КПК України передбачена можливість в учасників кримінального провадження, зокрема потерпілого, ініціювати перед слідчим та прокурором шляхом подачі клопотань, питання необхідності здійснення певних слідчих чи процесуальних дій.

Отже, у визначений кримінальним процесуальним законом спосіб має вирішуватися питання ефективності досудового розслідування, його повноти, всебічності та розумності строку його здійснення.

Неналежна управлінська діяльність керівництва органу досудового розслідування може бути перевірена у спосіб ініціювання дисциплінарно процедури , проведення службового розслідування.

Ненадання чи неповне надання відповідей слідчим чи керівником органу досудового розслідування на адвокатський запит адвоката у порядку Закону України про «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачає можливість притягнення винної особи до адміністративної відповідальності.

Однак повідомлені факти не містять відомостей про вчинення кримінального правопорушення та їх недостатньо для ініціювання кримінального провадження.

А тому оцінка учасником кримінального провадження наявності або відсутності обставин зволікання слідчим під час здійснення досудового розслідування, неналежного розгляду клопотань, неналежна на думку адвоката ОСОБА_3 . управлінська діяльність керівників органу досудового розслідування сама по собі не може бути підставою для їхнього кримінального переслідування.

Ініціювання кримінального переслідування особи, яка здійснює досудове розслідування у ньому та діє у межах повноважень суперечить вимогам кримінального процесуального закону та є необґрунтованим застосуванням заходу кримінально-правового примусу.

Отже, відомостей, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення зазначеними у заяві і скарзі особами матеріали скарги не містить.

А тому підстав для задоволення скарги та процесуального реагування слідчим суддею, немає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні скарги, поданої адвокатом ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя