Провадження № 1-кс/201/4846/2024
УХВАЛА

Іменем України

15 листопада 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №2 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000073 від 31.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду із клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що слідчим відділенням відділу поліції №2 Дніпровського РУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 31.10.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000073, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 31.10.2024 до чергової частини відділу поліції №2 Дніпровського РУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що у кав`ярні « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_1 близько 04:40 год. невстановлена особа умисно пошкодила вітринне скло кав`ярні, шляхом вибуху.

Так, 03.11.2024 в період часу з 16.00 по 16.30 за адресою: м. Дніпро, вул. Урицького, біля буд. №10 слідчим слідчого відділення відділу поліції №2 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, проведено огляд місця події, під час якого виявлено та вилучено: предмет за зовнішніми ознаками схожий на котушку з полімерного матеріалу чорного кольору, на який намотана волосінь світлого кольору та який поміщено і опечатано до спец. пакету НПУ QYH0221958.

Допитаний як свідок бариста кав`ярні « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 пояснив, о 04:48 год. 31.10.2024 останньому зателефонувала директор закладу « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОСОБА_6 , яка на сьогоднішній день лікується за кордоном та повідомила, що в закладі спрацювала сигналізація на проникнення. Приїхавши на місце, за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 виявив розбите вітринне скло та пошкоджений фасад приміщення кав`ярні. Всі речі були на своїх місцях. Опитаний працівник кав`ярні ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , також пояснив, що приїхав на роботу близько 07.00 год. ранку 31.10.2024 та виявив, що вітринне скло в закладі розбите. Крім того, допитана в якості свідка ОСОБА_8 , яка проживає за адресою : АДРЕСА_2 - повідомила, що 31.10.2024 близько 04.30 год. остання перебувала за місцем мешкання та прокинулась від гучного звуку, схожого на вибух, однак переконавшись у відсутності тривоги лягла відпочивати. До вікон не підходила та нічого не бачила.

В ході огляду відеозапису від 31.10.2024 з камер системи «Безпечне місто», який вилучено 01.11.2024 встановлено, що 06:49:56 31.10.2024 особа чоловічої статі підходить до кав`ярні « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_1 та сідає на лавку поряд з приміщенням, тримаючи в руках предмет схожий на котушку і починає його крутити. 06:56:38 год. 31.10.2024 вищевказаний чоловік за допомогою скотчу примотав невстановлений предмет до вітринного скла кав`ярні та почав відходити в інший бік тримаючи та, водночас, відмотуючи предмет схожий на котушку.

Предмет за зовнішніми ознаками схожий на котушку з полімерного матеріалу чорного кольору, на який намотана волосінь світлого кольору, в порядку ст. 98 КПК України, визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні, через те, що є матеріальним об`єктом, який можливо є об`єктом вчинення злочину, мігзберегти на собі його сліди та може бути використаний, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Виявлений та вилучений в ході огляду предмет за зовнішніми ознаками схожий на котушку з полімерного матеріалу чорного кольору, на який намотана волосінь світлого кольору, є доказом злочину та існує ризик їх знищення, відчуження та/або використання.

Враховуючи вище викладене, а також те, що вказаний речовий доказ: предмет за зовнішніми ознаками схожий на котушку з полімерного матеріалу чорного кольору, на який намотана волосінь світлого кольору, має суттєве доказове значення у кримінальному провадженні для підтвердження факту вчинення злочину та може використовуватись, чи бути знищеним або відчуженим, виникла об`єктивна необхідність у накладенні арешту з метою позбавлення можливості розпоряджатися будь-яким чином предметом за зовнішніми ознаками схожий на котушку з полімерного матеріалу чорного кольору, на який намотана волосінь світлого кольору та який виявлено та вилучено під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_3

Разом з тим, слідчий вважає, що необхідно заборонити користуватися цим майном та обмежити право розпоряджатися ним, так як не застосування заборони розпорядження та використання вищезазначеним майном може привести до його використання, передачі та/або відчуження, знищення або настання інших наслідків, які можуть перешкодити розслідуванню у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного слідчий просить задовольнити подане клопотання.

Сторони у судове засідання не з`явилися. Слідчий надав заяву про слухання справи за його відсутністю, просив клопотання задовольнити.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання за відсутності осіб, що не з`явилися.

Враховуючи викладене, а також стислі строки розгляду клопотання про арешт майна, слідчий суддя вважає за можливе розглянуте вказане клопотання без участі власника, роз`яснивши йому про право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. (ст. 174 КПК України).

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та матеріали, додані до нього приходить до такого висновку.

Судом встановлено, що слідчим відділенням відділу поліції №2 Дніпровського РУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 31.10.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000073, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 31.10.2024 до чергової частини відділу поліції №2 Дніпровського РУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що у кав`ярні « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_1 близько 04:40 год. невстановлена особа умисно пошкодила вітринне скло кав`ярні, шляхом вибуху.

03.11.2024 в період часу з 16.00 по 16.30 за адресою: м. Дніпро, вул. Урицького, біля буд. №10 слідчим слідчого відділення відділу поліції №2 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області проведено огляд місця події, під час якого виявлено та вилучено: предмет за зовнішніми ознаками схожий на котушку з полімерного матеріалу чорного кольору, на який намотана волосінь світлого кольору та який поміщено і опечатано до спец. пакету НПУ QYH0221958.

Постановою слідчого від 03.11.2024 вищевказана річ була визнана речовим доказом у кримінальному провадженні за №0000073 від 31.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Частиною 3 статті 208 КПК України передбачено, що уповноважена службова особа, слідчий, прокурор може здійснити обшук затриманої особи з дотриманням правил, передбачених частиною сьомою статті 223 і статтею 236 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до абзацу другого частини 1 статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до пункту 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.3 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Крім того, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Таким чином, вилучена в ході проведеного огляду річ може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучений в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_3 предмет за зовнішніми ознаками схожий на котушку з полімерного матеріалу чорного кольору, на який намотана волосінь світлого кольору, яку поміщено та опечатано до спец. пакету НПУ QYH0221958.

Ухвала підлягає негайному виконанню на всій території України. Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1