Справа № 754/6171/24
У Х В А Л А

Іменем України

10 травня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого: судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

08.05.2024 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява захисника ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України з підстав наявності обставин, що викликають сумнів у неупередженості слідчого судді, оскільки під час розгляду вказаного клопотання прокурором з порушенням строків заявлено клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного для участі в розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився. Практикою Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Захисник надіслав до суду заяву про відкладення судового розгляду з підстав зайнятості в інших процесуальних діях, проте підтвердження даним обставинам суду не надано.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_7 в судове засідання не з`явились. Практикою Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась, про час та дату розгляду скарги була повідомлена належним чином, неявка судді не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Враховуючи обставини справи, а також те, що відвід слідчому судді заявлено у рамках розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, яке, у відповідності до положень ст. 186 КПК України, розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання, суд вважає за можливе провести розгляд заяви про відвід слідчого судді у відсутність нез`явившихся осіб.

Заслухавши думку прокурора, оглянувши матеріали судового провадження № 754/6171/24, судом встановлено таке.

Згідно з вимогами ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75,79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Згідно до вимог ст. 75 КПК України встановлено вичерпний перелік підстав відводу судді, а саме: якщо суддя, є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї учасників кримінального провадження; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою ст. 35 цього Кодексу порядку визначення судді, для розгляду справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Такі обставини при розгляді заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_5 не встановлені, заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та унеможливлювали ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, доводи викладені в заяві про відвід, не містять достатні доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді. За таких обставин, суд дійшов до переконання про необхідність відмови у задоволенні заяви про відвід слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_5 , оскільки заявлений відвід є необґрунтованим та безпідставним.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд ,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду клопотанням слідчого СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1