Справа № 643/4649/24
Провадження № 1-кс/643/577/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.05.2024 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернулась до суду із клопотанням у якому просить накласти арешт на електрочайник ТМ «Philips» білого кольору, який належить потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та спортивний костюм чорного кольору ТМ «Puma», який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, а також визначити місце зберігання даного майна.

У судове засідання прокурор не з`явилась, разом із клопотанням подала заяву в якій клопотання підтримала та просила розглянути клопотання без її участі.

Власники майна, щодо якого розглядається клопотання - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялись належним чином. Причини їх неявки суду невідомі.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України їх не прибуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно із ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

З поданого клопотання та доданих до нього документів вбачається, що слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за №0001562 від 30.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, зареєстрованого за заявою ОСОБА_4 , про те, що 25.04.2024 невстановлена особа, знаходячись за місцем мешкання заявника за адресою: АДРЕСА_1 , таємно заволоділа його майном.

Допитаний у якості потерпілого ОСОБА_4 , повідомив, що 25.04.2024 познайомився з раніше не відомим чоловіком якого запросив за місцем свого мешкання для вживання спиртних напоїв. 26.04.2024 потерпілий ОСОБА_4 перебуваючи за місцем мешкання виявив відсутність свого майна, а саме: ноутбуку ТМ «HP» у корпусі чорного кольору, електрочайника ТМ «Philips» білого кольору, кросівок «Jordon Jumpman Team II» чорного кольору, портативної колонки ТМ «Moxom MX10» червоного кольору. Під час опису потерпілий вказав, що невідомий чоловік який причетний до вчинення крадіжки його майна був одягнутий у чорний спортивний костюм ТМ « ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

Під час перегляду відеозаписів з камер спостереження які розташовані неподалік місця мешкання потерпілого було встановлено, що потерпілий разом з невідомим чоловіком, який одягнутий у чорний спортивний костюм ТМ « ІНФОРМАЦІЯ_3 », знаходяться у супермаркеті «АТБ» де придбають спиртні напої.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до вчинення даного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2

01.05.2024 у період часу з 11:10 до 11:28 год., слідчим Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 під час якого у ОСОБА_5 виявлено та вилучено електрочайник ТМ «Philips» білого кольору, спортивний костюм чорного кольору ТМ «Puma».

Посилаючись на положення ст.98 КПК України прокурор зазначає, що вилучене майно буде використане у кримінальному проваджені в якості речових доказів, а тому просить накласти на нього арешт з метою його збереження, позбавлення можливості його знищення або переховування.

Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що у даному випадку існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, а згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилученний електрочайник ТМ «Philips» білого кольору є предметом вчиненого кримінального правопорушення, а спортивний костюм чорного кольору ТМ «Puma» може зберігати у собі сліди кримінальногоправопорушення чи містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо.

Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі. Арешт майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Що стосується клопотання прокурора про визначення місця зберігання майна, слід зазначити, що вирішення цього питання знаходиться у виключній компетенції сторони обвинувачення. Більше того, розгляд даного питання не передбачений ч.5 ст.173 КПК України при задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити частково.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування таким майном, а саме на електрочайник ТМ «Philips» білого кольору, який належить потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та спортивний костюм чорного кольору ТМ «Puma», який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які було виявлено та вилучено 01.05.2024, у період часу з 11:10 до 11:28 год., у ОСОБА_5 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 .

У задоволенні клопотання у частині визначення місця зберігання арештованого майна відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1