Справа № 570/277/24
Номер провадження 1-кс/570/54/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2024 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського районного суду Рівненської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Рівненського районного суду Рівненської області скаргу адвоката ОСОБА_3 на постанову про закриття кримінального провадження від 11.12.2023 року, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000589 від 14.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, -

в с т а н о в и в:

До слідчого судді Рівненського районного суду Рівненської області в інтересах потерпілої ОСОБА_4 звернувся адвокат ОСОБА_3 із скаргою на постанову про закриття кримінального провадження від 11.12.2023 року, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000589 від 14.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, яку скаржник просить скасувати.

Скарга обґрунтована тим, що 11.12.2023 дізнавач СД ВП № 1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області капітан поліції ОСОБА_5 винесла постанову про закриття кримінального провадження № 0000589 від 14.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, яке було відкрито за заявою ОСОБА_4 про нанесення їй сусідом ОСОБА_6 тілесних ушкоджень, внаслідок чого у неї діагностовано: забій шийного відділу хребта, забій лівого колінного суглобу, забій лівого плеча.

Представник потерпілої у скарзі також зазначає, що рішення дізнавача про відсутність достатніх доказів причетності конкретної особи до нанесення тілесних ушкоджень потерпілій та невстановлення обов`язкових елементів складу правопорушення (суб`єктивної сторони у формі умислу на нанесення тілесних ушкоджень та об`єктивної сторони (діяння та механізму нанесення тілесних ушкоджень) не ґрунтується на матеріалах справи.

На переконання скаржника, рішення дізнавача про закриття кримінального провадження за цих обставин є необґрунтованим та передчасним, здійснені дізнавачем висновки суперечать матеріалам справи та ґрунтуються на припущеннях, в межах досудового розслідування проведено не усі можливі слідчі дії, внаслідок чого висновок про відсутність в діях особи складу злочину є передчасним, а постанова про закриття кримінального провадження такою, яка підлягає скасуванню.

Судові засідання, призначені для розгляду даної скарги, неодноразово відкладались у зв`язку із ненаданням дізнавачем слідчому судді матеріалів кримінального провадження №0000589 від 14.10.2023, за відсутності яких неможливо було здійснити всебічний та об`єктивний розгляд даної скарги.

29 лютого 2024 року старшим дізнавачем СД ВП № 1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_5 надано слідчому судді через канцелярію суду матеріали кримінального провадження №0000589 від 14.10.2023.

Скаржник та дізнавач були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду скарги, однак у судове засідання не з`явилися.

При цьому, скаржником через канцелярію суду подано заяву про розгляд скарги без його участі та без участі потерпілої, в якій підтримав подану ним скаргу.

Дізнавач подала через канцелярію суду заяву, в якій просила провести розгляд скарги без її участі та прийняти рішення на розсуд суду.

Cлідчий суддя, беручи до уваги положення ст.ст.22, 26 КПК України в частині того, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом та ч.3 ст.306, яка регламентує, що неявка суб`єкта оскарження не перешкоджає розгляду провадження, з урахуванням строків розгляду даної категорії скарг, вважає за можливе проводити розгляд скарги у відсутність скаржника та слідчого.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, розглянувши скаргу на постанову про закриття кримінального провадження від 11.12.2023 року та дослідивши матеріали кримінального провадження №0000589 від 14.10.2023, дійшов висновку, що скарга підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

Постановою старшого дізнавача СД ВП № 1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження від 11 грудня 2023 року кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за

№ 0000589 від 14.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Зазначена постанова обґрунтована тим, що у ході досудового розслідування обсяг зібраних доказів не дає можливості зробити однозначний категоричний висновок про причетність конкретної особи (осіб) до зазначеного кримінального правопорушення, а також тим, що в даному випадку відсутній склад кримінального правопорушення, а саме: суб`єктивна сторона кримінального проступку, оскільки недоведений умисел нанесення тілесних ушкоджень та об`єктивна сторона кримінального правопорушення, а саме: діяння та безпосередньо механізм нанесення тілесних ушкоджень.

Однак, слідчий суддя не може погодитися з таким процесуальним рішенням слідчого та приходить до висновку, що постанова слідчого про закриття кримінального провадження підлягає скасуванню з наступних підстав.

Статтею 55 Конституції України, кожному гарантовано право на оскарження до суду будь-яких рішень, дій чи бездіяльності органів влади, посадових і службових осіб.

Згідно п.2 ч.1 ст.284 КПК України, кримінальне провадження закривається при встановлені відсутності в діянні складу кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 91 КПК України, доказуванню у кримінальному провадженні підлягають: подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання, а сам процес доказування полягає доказування у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Відповідно до ч. 5 ст. 110 КПК України, постанова слідчого, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

Постанова слідчого про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту свої прав, та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу (ст. 110 КПК України).

Ч. 2 ст. 9 КПК України передбачено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Аналогічні положення відображені і у ч. 4 ст. 38 КПК України щодо зобов`язань самого органу досудового розслідування, які вказують, що останній має застосувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Згідно ст.ст. 2, 284 КПК України, закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні, використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Слідчий суддя зауважує, що практика Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд) щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних права є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі "Олександр Ніконенко проти України", "Мута проти України", "Карабет та інші проти України").

При оцінці того, чи дотриманні вказані стандарти слід виходити з того, що ЄСПЛ у справі "Ушаков та Ушакова проти України" від 18 червня 2015 року вказує на те, що Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності "поза розумним сумнівом". Згідно з усталеною практикою Суду, доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Більше того, слід нагадати, що під час провадження на підставі Конвенції неухильно застосовується принцип affirmanti incumbit probatio (той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження).

Ознайомившись зі змістом оскаржуваної постанови та матеріалами кримінального провадження №0000589 від 14.10.2023, слідчий суддя вважає, що вищевказаним стандартам та вимогам КПК України оскаржувана постанова дізнавача не відповідає.

Зокрема, доводи скаржника стосовно того, що в межах даного досудового розслідування проведено не усі можливі слідчі дії, внаслідок чого висновок про відсутність в діях особи складу злочину є передчасним, є обґрунтованими та узгоджуються з матеріалами кримінального провадження №0000589 від 14.10.2023.

При цьому, слідчий суддя, виходячи з ч. 5 ст. 40 КПК України, позбавлений змоги надати конкретні вказівки (зобов`язання) дізнавачу на здійснення конкретних слідчих дій, адже він є самостійним у своїй процесуальній діяльності, а слідчий суддя наділений лише правом судового контролю та оцінки зібраних слідством доказів на етапі розслідування, однак він не може переймати на себе функції слідства (п. 18 ч.1 ст.3, ч. 3 ст.22 КПК України), однак слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що слідство зобов`язане провести у провадженні такий комплекс дій, який би не залишав місце сумнівам, а зроблені ним висновки випливали б зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту, а не ґрунтувались на припущеннях.

Відповідно до ч.2 ст.307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З врахуванням наведеного, слідчий суддя вважає, що скарга є обґрунтованою, оскільки постанова дізнавача про закриття кримінального провадження є передчасною, а тому підлягає скасуванню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.303, 304, 307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 на постанову про закриття кримінального провадження від 11.12.2023 року, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000589 від 14.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, - задовольнити.

Постанову старшого дізнавача СД ВП № 1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_5 від 11 грудня 2023 року про закриття кримінального провадження № 0000589 від 14.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, скасувати.

Ухвалу слідчого судді надіслати до відділення поліції № 1 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області для продовження досудового розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1