Справа № 472/1236/19
Номер провадження 1-кп/473/197/2024
У Х В А Л А

іменем України

"22" квітня 2024 р. м. Вознесенськ

Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

секретар судових засідань ОСОБА_2 ,

учасники процесу:

прокурор ОСОБА_3 (постанова про групу прокурорів від 04 листопада 2021 року том 6 а.к.п.39-40),

обвинувачений ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції на підставі ухвали суду від 02 квітня 2024 року),

його захисник адвокат ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції на підставі ухвали суду від 02 квітня 2024 року),

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Вознесенська кримінальне провадження № 0000044 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.212, ч.1 ст.366 КК України,

В С Т А Н О В И В:

19 березня 2024 року від Миколаївського апеляційного суду до Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області надійшло кримінальне провадження №0000044 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.212, ч.1 ст.366 КК України, з ухвалою Миколаївського апеляційного суду про визначення підсудності від 12 березня 2024 року.

В підготовчому судовому засіданні учасники процесу не заперечували проти призначення судового розгляду провадження, клопотань, які пов`язані із підготовкою справи до розгляду суду не надали.

Суд вважає, що після зміни складу суду першої інстанції розгляд справи слід розпочати з початку, а саме з проведення підготовчого судового засідання.

Так згідно із п.24 ч.1 ст.3 КПК України судове провадження - кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення.

Статтею 319 КПК України визначено, що:

«1.Судовий розгляд у кримінальному провадженні повинен бути проведений в одному складі суддів. У разі якщо суддя позбавлений можливості брати участь у судовому засіданні, він має бути замінений іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. Після заміни судді судовий розгляд розпочинається спочатку, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті та статтею 320 цього Кодексу.

2. Суд вмотивованою ухвалою може прийняти рішення про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювалися під час судового розгляду до заміни судді, якщо таке рішення не може негативно вплинути на судовий розгляд та за умови дотримання таких вимог:

1) сторони кримінального провадження, потерпілий не наполягають на новому проведенні процесуальних дій, які вже були здійсненні судом до заміни судді;

2) суддя, що замінив суддю, який вибув, ознайомився з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, згоден з прийнятими судом процесуальними рішеннями і вважає недоцільним нове проведення процесуальних дій, що вже були проведені до заміни судді.

У випадку, передбаченому цією частиною, докази, що були дослідженні під час судового розгляду до заміни судді, зберігають доказове значення та можуть бути використані для обґрунтування судових рішень».

З урахуванням вимог ч.1 ст.319 КПК України та з огляду на відсутність підстав, які визначені ч.2 ст.319 КПК України, розгляд даного провадження слід розпочати спочатку, тобто із обвинувального акту, який було поданий прокурором 11.09.2019 року до Веселинівського районного суду Миколаївської області у кримінальному провадженні, внесеному 21.06.2018 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044 відносно ОСОБА_4 за ч.2 ст.212, ч.1 ст.366 КК України.

Обвинувальний акт затверджено 05 вересня 2019 року прокурором ОСОБА_6 .

В обвинувальному акті, який затверджено 05 вересня 2019 року, вказано, що ОСОБА_4 вчинив злочин, оскільки на аркуші 27 том 1 зазначено таке:

«Таким чином, ОСОБА_4 своїми умисними протиправними діями вчинив злочин, передбачений ч.2 ст.212 КК України, тобто умисне ухилення від сплати податків, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, вчинене службовою особою підприємства, шо призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів у великих розмірах та злочин, передбачений ч.1 ст.366 КК України, тобто службове підроблення, тобто складання, видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей».

В даному провадженні змінювалося обвинувачення, проте суд не має права розпочинати судовий розгляд провадження із зміненого обвинувачення, оскільки така зміна прокурором відбулася під час слухання справи на стадії судового розгляду провадження в іншому складі суду.

Так відповідно до чт.337 КПК України:

«1. Судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, крім випадків, передбачених цією статтею.

2. Під час судового розгляду прокурор може змінити обвинувачення, висунути додаткове обвинувачення, відмовитися від підтримання державного обвинувачення, розпочати провадження щодо юридичної особи».

Оскільки розгляд провадження розпочинається новим складом суду з початку, то відповідно до п.24 ч.1 ст.3 КПК України у справі має бути проведено підготовче судове засідання, за результатами проведення якого судом має бути прийнято одне із рішень, які визначені ч.3 ст.314 КПК України.

За результатами підготовчого судового засідання суд вважає за необхідне повернути обвинувальний акт прокурору (саме перший обвинувальний акт, який затверджено 05 вересня 2019 року прокурором ОСОБА_6 ), так як згідно п.3 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення прокурору обвинувального акту, який не відповідає вимогам цього Кодексу.

КПК України не забороняє прийняти рішення про повернення обвинувального акту після зміни складу суду, який розпочав розгляд справи з початку.

Відповідно до п.13 ч.1 ст.3 КПК України обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Вимоги до обвинувального акту містяться в ст.291 КПК України, згідно із ч.2 якої:

« 2. Обвинувальний акт має містити такі відомості:

1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;

2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;

5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;

6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;

7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;

7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими;

8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);

8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу;

9) дату та місце його складення та затвердження».

В первісному обвинувальному акті в кримінальному провадженні №0000044 відносно ОСОБА_4 за ч.2 ст.212, ч.1 ст.366 КК України прокурором вже констатовано те, що обвинувачений вчинив злочини, які передбачені ч.2 ст.212, ч.1 ст.366 КК України, до винесення судом рішення у справі (а.к.п.27 том 1).

Таке формулювання обвинувачення є порушенням вимог ст.291 КПК України, оскільки згідно із п.5 ч.2 ст.291 КПК України має містити лише інформацію про правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ч.2 ст.14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права, ч.1 ст.11 Загальної декларації прав людини, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено у встановленому законом порядку.

У національному законодавстві презумпцію невинуватості як один з основних конституційних принципів судочинства відображено в ч.1 ст.62 Конституції України та ч.1 ст.17 КПК України.

Посилання в обвинувальному акті на те, що обвинувачений вчинив правопорушення порушує принцип невинуватості та не узгоджується із практикою ЄСПЛ, у висновках якого відображена заборона формування передчасної позиції, яка б відображала думку про те, що особа, обвинувачена у вчиненні злочину, є винуватою ще до того, коли її вина буде доведена відповідно до закону.

Таким чином при затвердженні прокурором обвинувального акту в кримінальному провадженні №0000044 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.212, ч.1 ст.366 КК України, - порушено вимоги ст.17 КПК України, ч.1 та ч.5 якої передбачено, що: «1. Особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. 5. Поводження з особою, вина якої у вчиненні кримінального правопорушення не встановлена обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, має відповідати поводженню з невинуватою особою». Також порушено вимоги п.5 ч.2 ст.291 КПК України

За таких обставин суд вважає, що невідповідність обвинувального акту вимогам ст.17 та п.5 ч.2 ст.291 КПК України є підставою для повернення обвинувального акту прокурору.

Керуючись ст.ст.17, 291, ст.314, 319, 337, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Повернути прокурору обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000044 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.212, ч.1 ст.366 КК України

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом семи днів з дня її оголошення до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1