ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/165/24 Справа № 699/761/24 Категорія: ст. 181 КПК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2024 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_2

судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар ОСОБА_5

за участі:

прокурора ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу процесуального керівника у провадженні - Начальника Городищенського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 03.05.2024, якою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Валява

Городищенського району Черкаської області, жителя

АДРЕСА_1 , українця, громадянина України,

не одруженого, не працюючого, інваліда 3 групи, депутатом, учасником бойових дій не являється, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального

правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,

застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту протягом 2 місяців з моменту винесення ухвали до 03.07.2024 включно з покладенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, -

в с т а н о в и в :

ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 03.05.2024 клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_9 задоволено частково. Застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту протягом 2 місяців з моменту винесення ухвали до 03.07.2024 включно з покладенням обов`язків, передбачених п.п.1-5, 8 ч.5 ст.194 КПК України

В обґрунтування прийнятого рішення, слідчий суддя вказав, що ризик ухилення підозрюваного від органів досудового розслідування та суду не має такий ступінь, який може бути усунутий шляхом обрання найсуворішого запобіжного заходу, а з огляду на існування ризику впливу на свідків, потерпілого, стороною обвинувачення не доведено неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання даного ризику. Крім того, слідчим суддею взято до уваги психічний стан підозрюваного на момент скоєння правопорушення, з отриманий судом даних існує вірогідність встановлення неосудності особи.

Не погоджуючись з такою ухвалою слідчого судді прокурор подав апеляційну скаргу, в якій, вважаючи рішення слідчого судді незаконним та необґрунтованим через істотне порушення вимог КПК України, просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою задовольнити клопотання слідчого про обрання стосовно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування апеляційної скарги прокурор вказує, що поза увагою слідчого судді залишилося те, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке, відповідно до ч.4 ст.12 КК України, відноситься до категорії тяжких, вчинених проти життя та здоров`я особи та за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 5 до 8 років, стійкі соціальні зв`язки у останнього відсутні, за місцем проживання підозрюваний характеризується посередньо. Крім того, слідчим суддею не оцінено ризик стосовно ймовірності вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, оскільки він не має законного джерела доходу, ніде офіційно не працевлаштований, постійного заробітку не має. Також прокурор в апеляційній скарзі вказав, що обраний запобіжний захід не відповідає характеру суспільного інтересу, яким у даній справі є життя та здоров`я особи.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора, який просив задовольнити апеляційну скаргу, пояснення самого підозрюваного та його захисника, які просили відмовити у задоволенні апеляційної скарги прокурора, вивчивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Частинами 1, 2, 6 статті 181 КПК України передбачено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, у СВ відділення поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000163 від 01.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, з фабулою згідно витягу з ЄРДР: «30.04.2024 до відділення поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення про те, що до приміщення СПД №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області звернувся ОСОБА_10 та повідомив про те, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наніс йому декілька ударів ножем в тулуб. Відповідно до довідки №89, виданої КНП Городищенське МО у ОСОБА_11 наявні тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото різаного поранення живота з пошкодженням печінки, внутрішньочеревна кровотеча, колото різані рани грудної клітини і лівого плеча» з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ст.121 ч.1 КК України.

01.05.2024 ОСОБА_7 затримано в порядку ст.208 КПК України.

01.05.2024 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч.1 ст.121 КК України.

Обставинами, які є підставою для підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення у даному кримінальному провадженні є, зокрема: дані протоколу ОМП від 01.05.2024; дані довідки №89 від 30.04.2024; дані протоколу затримання ОСОБА_7 від 01.05.2024; дані протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 01.05.2024; дані протоколу допиту свідка ОСОБА_13 від 01.05.2024; дані протоколу допиту свідка ОСОБА_14 від 01.05.2024; дані протоколу допиту свідка ОСОБА_15 від 01.05.2024.

Як вбачається з оскаржуваної ухвали, слідчий суддя дослідив клопотання старшого слідчого про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 разом з матеріалами, які його обґрунтовують, та правильно встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю доказів, приведених у клопотанні органу досудового розслідування та доданих до нього матеріалах.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочинів, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні органу досудового розслідування докази вбачається причетність ОСОБА_7 до вчинення кримінального правопорушення за ч.1 ст.121 КК України.

Отже вимоги ч.2 ст.177 КПК України про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, як підстави для застосування запобіжного заходу, слідчим суддею виконано належним чином.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, апеляційний суд вважає, що вони також є обґрунтованими, зокрема, доводи щодо наявності ризику впливу на свідків та потерпілого.

При цьому апеляційний суд погоджується з висновком слідчого судді, що ризик імовірного впливу на свідків та потерпілого можливо запобігти шляхом покладення на підозрюваного заборони спілкування із потерпілим та свідками у вказаному кримінальному провадженні, а ризик можливого переховування від органів досудового розслідування та суду можна зменшити шляхом перебування підозрюваного під домашнім арештом цілодобово, як і ризику запобігання вчинення інших кримінальних правопорушень.

Так, ні в клопотанні, ні в апеляційній скарзі, ні в судовому засіданні стороною обвинувачення не наведені обставини та не надані докази, які б підтверджували наявність ризиків, які викликають необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_7 саме найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, на час розгляду справи за цим клопотанням, стороною обвинувачення не наведені об`єктивні дані, які б свідчили, що підозрюваний свідомо перешкоджав слідству чи продовжував вчиняти протиправні дії.

Доводи прокурора, що слідчим суддею не оцінено ризик стосовно ймовірності вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, оскільки він не має законного джерела доходу, ніде офіційно не працевлаштований, постійного заробітку не має, апеляційний суд не приймає до уваги, адже ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні не корисливого злочину, тому наявність чи відсутність заробітку або працевлаштування на можливість вчинення іншого кримінального правопорушення не впливає, крім того підозрюваний є інвалідом 3 групи, отже обмежено працездатний, при цьому отримує пенсію, що і є офіційним джерелом його прибутку.

Доводи апеляційної скарги прокурора зводяться до незгоди з прийнятим процесуальним рішенням, оскільки слідчим суддею об`єктивно встановлено існування обставин, які виправдовують застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу саме у вигляді цілодобового домашнього арешту в сукупності з даними про його особу й підтверджують на даному етапі кримінального провадження обґрунтованість застосованого запобіжного заходу та висновків слідчого судді не спростовують.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Згідно п.1 ч.3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

З урахуванням викладеного, рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, ухваленим на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми доказами, дослідженими та оціненими судом, а тому апеляційна скарга прокурора не підлягає до задоволення, а ухвала слідчого судді від 03.05.2024 має бути залишена без змін.

Керуючись ст.ст. 177, 181, 193, 194, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу процесуального керівника у провадженні - Начальника Городищенського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 03.05.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту протягом 2 місяців з моменту винесення ухвали до 03.07.2024 включно з покладенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, відносно ОСОБА_7 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді