Справа № 296/3410/24
УХВАЛА

Іменем України

16 квітня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчої ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

законного представника підозрюваного ОСОБА_5 ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання старшої слідчої СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Красносілка, Чуднівського району, Житомирської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 07.04.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000116

ВСТАНОВИВ:

Старша слідча СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням, в якому просить застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном 60 днів.

У клопотанні зазначено, що 07.04.2024 близько 01 години ОСОБА_8 разом з ОСОБА_9 прийшли до будинку ОСОБА_10 , що по АДРЕСА_2 , де виявили ОСОБА_11 .

У цей час у ОСОБА_8 та ОСОБА_9 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виник злочинний умисел на заподіяння тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_11 .

З цією метою, ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_9 виштовхали ОСОБА_11 з приміщення будинку, що по АДРЕСА_2 .

Після чого ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_9 , у вказаному місці і у вищезазначений час, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, почергово нанесли множинні удари руками та ногами в область голови, грудної клітини та тулуба потерпілого, який перебував у положенні лежачим на землі.

У подальшому, на запрошення ОСОБА_8 та ОСОБА_9 до вище вказаного домоволодіння прийшов ОСОБА_5 , який, усвідомлюючи протиправний характер дій останніх, приєднався до них та, діючи з єдиним спільним умислом, спрямованим на умисне заподіяння тілесних ушкоджень, з особистих неприязних стосунків почав спільно наносити численні удари дерев`яною штахетиною по тулубу ОСОБА_11 аж до втрати ним свідомості.

Внаслідок нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_5 потерпілому ОСОБА_11 спричинено тілесні ушкодження у вигляді тупої поєднаної травми голови, тулубу: закрита черепно-мозково-лицева травма у вигляді чисельних синців та саден обличчя, крововиливу у м`які тканини голови, крововиливу під м`яку та тверду мозкові оболонки, шлуночки головного мозку. Тупа травма тулубу у вигляді чисельних переломів ребер з обох сторін, крововиливу в стінку серцевої сумки, середостіння, легені. Набряк, набухання головного мозку, що відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, від яких ОСОБА_11 10.04.2024 помер.

Умисні дії ОСОБА_5 , які виразилися у спричиненні тяжкого тілесного ушкодження, вчиненого групою осіб, що спричинило смерть потерпілого, кваліфіковані за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

За результатами проведеного досудового розслідування 10 березня 2024 року у порядку ст. ст. 111, 112, 276-278 КПК України, повідомлено про підозру ОСОБА_5 .

Причетність ОСОБА_5 до інкримінованого йому правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України та наявність ризиків, передбачені п.п. 1,2,3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України, сторона обвинувачення ставить питання про необхідність обрання виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе гарантувати належного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків та запобігти вищевказаним спробам перешкоджати досудовому розслідуванню.

Прокурор та слідча у судовому засіданні клопотання підтримали та просили задовольнити з підстав, вказаних у ньому. Вказали на обґрунтованість підозри та доведеність ризиків.

Захисник у судовому засіданні просив застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. В своїх письмових запереченнях вказав, що клопотання сторони обвинувачення не підлягає задоволенню з тих підстав, що воно є необґрунтованим, а ризики не доведені належними та достатніми доказами. Крім того, сторона обвинувачення не надала жодних доказів, які б свідчили про те, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим у ст. 177 КПК України. Звертає увагу, що ч. 2 ст. 181 КПК України передбачає, що домашній арешт, у тому числі в певну пору доби, може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Просив також долучити до матеріалів клопотання характеризуючі дані на підозрюваного.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника. Також пояснив, що йому зателефонував ОСОБА_8 та попросив прийти до будинку діда ОСОБА_9 щоб заспокоїти останнього та не давати ОСОБА_9 бити потерпілого. Коли він прийшов то побачив, що потерпілий ОСОБА_11 уже був у несвідомому стані і він намагався привести його до тями стукаючи долонями по обличчю. Також вказав, що штахетою він намагався розштовхати потерпілого, оскільки останній був у бруді і після того, як потерпілий його ударив по коліну іншою штахетою, то він вибив її з рук потерпілого. Стверджує, що у нього не було умислу на нанесення тілесних ушкоджень потерпілому, а мав намір протидіяти побиттю з боку ОСОБА_9 . Вказав, що ОСОБА_9 заснув та не міг бачити його сутичку з потерпілим, зокрема те, що ніби то він наносив удари штахетою по голові та тулубу потерпілого, як вказано в показах ОСОБА_9 .

Законний представник підозрюваного ОСОБА_5 ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснила, що потерпілого ОСОБА_12 знала, декілька разів бачила, оскільки він із сусіднього села. Також вказала, що її син допомагає по господарству, спиртних напоїв не вживає.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Встановлено, що слідчими СУ ГУНП в Житомирській області в складі слідчої групи здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000116 від 07.04.2024р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

За наведених вище обставин 10.04.2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України.

Відповідно до п.18 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді суду першої інстанції належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст.5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Наявні у матеріалах клопотання докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, є достатніми та на час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу підтверджують наявність достатніх підстав вважати, що сталася подія кримінального правопорушення та підозрюваний причетний до цієї події.

Так, прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, що підтверджується, зокрема: протоколами огляду місця події від 07.04.2024 року, протоколом допиту потерпілого від 10.04.2024 року, протоколом огляду трупа від 10.04.2024 року, протоколом проведення слідчого експерименту від 10.04.2024 року та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Крім того, прокурор у судовому засіданні вказала на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме на можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду; можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; можливості незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, покарання за ч. 2 ст. 121 КК України передбачено у виді позбавленням волі на строк від семи до десяти років, та враховує доводи прокурора про те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; може незаконного впливати зі сторони підозрюваного на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Таким чином, органом досудового розслідування доведено, що наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Однак органом досудового розслідування не доведено та у судовому засіданні не встановлено, що наявні ризики виправдовують застосування до підозрюваного саме виняткового запобіжного заходу та що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти наявним ризикам.

Слідчий суддя бере до уваги пояснення надані підозрюваним в судовому засіданні, які протирічать викладеним в підозрі обставинам, зокрема про умисне нанесення ушкоджень потерпілому штахетою. З доданих до клопотання доказів не підтверджується однозначно викладені в підозрі обставини. Зафіксовані в протоколі слідчого експерименту пояснення підозрюваного ОСОБА_9 про нанесення ушкоджень ОСОБА_5 та кількості ударів суперечать поясненням підозрюваного ОСОБА_5 , які надані в судовому засіданні про те, що штахетою він намагався розштовхати, і після того, як потерпілий його ударив по коліну штахетою, то підозрюваний вибив її з рук потерпілого. Також підозрюваний пояснив, що коли він прийшов щоб заспокоїти ОСОБА_9 та не давати йому бити потерпілого, останній уже був у несвідомому стані і підозрюваний намагався привести його до тями. Підозрюваний стверджує, що у нього не було умислу нанесення тілесних ушкоджень потерпілому, а мав намір протидіяти цьому з боку ОСОБА_9 . Підозрюваний вказав, що ОСОБА_9 заснув та не міг бачити його сутичку з потерпілим, зокрема те, що підозрюваний наносив удари штахетою по голові та тулубу потерпілого.

Враховуючи, що окрім протоколу слідчого експерименту, до клопотання були долучені протоколи допиту свідків та підозрюваних без відеозаписів таких допитів, слідчий суддя не може оцінити такі докази, а тому бере до уваги пояснення підозрюваного надані в судовому засіданні.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя з урахуванням факту смерті потерпілого, доведеність нанесення тілесних ушкоджень усіма підозрюваними, слідчий суддя вважає обґрунтованою підозру.

Разом з тим, враховуючи, що підозрюваний є неповнолітнім, має позитивну характеристику (характеристика Новочорторийського технолого-економічного фахового коледжу, характеристика Красносільського старостинського округу №6), наявність міцних соціальних зв`язків, відсутність судимостей та притягнення до адміністративної відповідальності, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення не доведено необхідність застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу та неможливість застосування менш тяжкого запобіжного заходу.

З огляду на обставини справи, слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту є достатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а також необхідним і доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, тому клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає та наявні підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Крім того, наявні достатні правові підстави для покладення на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст.176-178, 181, 182, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 08 червня 2024 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , процесуальні обов`язки:

1. Не залишати (не покидати) АДРЕСА_1 протягом часу дії даної ухвали без дозволу слідчого, прокурора або суду.

2. Утримуватись від спілкування із свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні за №0000116 від 07.04.2024 року, з приводу обставин вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення.

3. Прибувати до слідчого, прокурора, що здійснюватимуть досудове розслідування у кримінальному провадженні, за першим викликом на визначений ним час та до суду за кожною вимогою.

4. Здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

5. Носити електронний засіб контролю.

Строк дії ухвали та обов`язків встановити до 08.06.2024 року включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту передбачає заборону залишати житло цілодобово за адресою: АДРЕСА_1 , упродовж визначеного в ухвалі строку без дозволу слідчого, прокурора або суду, за виключенням часу перебування в укритті на випадок оголошення повітряної тривоги чи іншого загрозливого для життя стану.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення.

Виконання ухвали доручити СУ ГУНП в Житомирській області та органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ознайомити підозрюваного під підпис з ухвалою слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1