УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2024 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, відомості про злочин внесені до ЄРДР за № 0001424 від 12.05.2023 року по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ст.185 ч.4 КК України,-

за участю прокурора - ОСОБА_4

обвинуваченого - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_5

встановив:

В провадженні Солом`янського районного суду м.Києва знаходиться на розгляді кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 по обвинуваченню у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України.

Ухвалою Солом`янського районного суду м.Києва від 21.02.2024р. запобіжний захід обвинуваченому був продовжений у виді тримання під вартою до 20 квітня 2024 року 22 г.00 хв., а до вказаного строку неможливо прийняти рішення по суті.

Відповідно до ст.331 КПК України (зі змінами,внесеними згідно із Законом № 2690-ІХ від 18.10.2022) під час судового розгляду за клопотанням сторони обвинувачення або захисту суд має право своєю ухвалою продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

Прокурор звернувся з клопотанням до суду,в якому просив продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 ще на 60 днів, з визначенням в якості альтернативного запобіжного заходу застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

При цьому прокурор просила врахувати суд,що обвинувачується ОСОБА_3 у вчиненні умисного тяжкого злочину,доказів щодо причетності останнього до вчинення правопорушення зібрано достатньо. Також просила суд звернути увагу на те,що ризики, передбачені ст.177 КПК України,які враховувались раніше судом, тим не менше залишаються. Ризиками сторона обвинувачення вважає: неодноразове притягнення ОСОБА_3 до кримінальної відповідальності, які в установленому законом порядку не погашені.

Обвинувачується в даному провадженні ОСОБА_3 у вчиненні тяжкого злочину,за який передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від 5 років.

Також прокурор вважає,що суд повинен врахувати,що в декількох судах Києва та області перебувають на розгляді кримінальні провадження відносно ОСОБА_3 , по яким він обвинувачується у вчиненні тяжких правопорушень,передбачених також ст.185 ч.4 КК України,а тому ризик можливого повторного вчинення ним злочину великий.

Просив прокурор врахувати відсутність у обвинуваченого законних засобів до існування,постійного місця проживання, а тому ризик ухилення від суду та вчинення перешкод іншим чином.

Обвинувачений ОСОБА_3 заперечив проти клопотання прокурора і вказав,що на його думку,ризики відсутні,бо він не вчиняв злочину і доказів його провини немає. Наявність інших проваджень обвинувачений не вважає підставами для продовження запобіжного заходу.Просив обрати йому запобіжний захід,не пов`язаний з триманням під вартою,оскільки має сім`ю,на утриманні неповнолітню дитину і не має намірів ухилятись від суду або зменшити суму застави .

Захисник обвинуваченого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_5 підтримав позицію свого підзахисного і вважає,що запобіжний захід, який просить обрати прокурор невиправдано суворий і також просив зменшити обраний раніше судом розмір застави.

Заслухавши думку учасників процесу,суд приходить до наступного висновку.

Суд вважає,що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 на строк 60 днів підлягає задоволенню,хоча в частині альтернативного запобіжного заходу вважає необхідним зменшити його до 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Суд прийшов до такого висновку, виходячи із наступного.

Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так само як і про його продовження,суд першої інстанції, для прийняття законного і обгрунтованого рішення,відповідно до ст.ст.178,199 КПК України та практики ЄСПЛ, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення,у вчиненні якого обвинувачується особа та особливості обставин життя особи,які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

При цьому наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Відповідно до вимог ст.177 КПК України,підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення,а також наявність ризиків,які дають достатні підстави суду вважати,що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, характер висунутого ОСОБА_3 обвинувачення, тяжкість покарання,яка йому загрожує у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні,у вчиненні якого він обвинувачується, дають підстави вважати,що обвинувачений з метою уникнення кримінальної відповідальності,може переховуватись від суду.

Так, відповідно до наявних в суді документів, обвинувачений ОСОБА_3 раніше неодноразово судимий, в тому числі і за вчинення умисних корисливих злочинів.

Крім того,08.12.2022р. ОСОБА_3 був засуджений вироком Святошинського районного суду м.Києва за ст.309 ч.1 КК України до 1 року обмеження волі, із застосуванням ст.75 КК України,з іспитовим строком на 1 рік і вказане покарання останнім не відбуте.

Також, відносно ОСОБА_3 три обвинувальні акти передані на розгляд до судів Києва та Київської області по обвинуваченням за ч.4 ст.185 КК України і у відповідності до вимог КПК України,а саме ст.178 КПК України,це враховується судом при продовженні такого запобіжного заходу як утримання під вартою,як ризик.

Суд при вирішенні питання про продовження строків тримання під вартою, також враховує тяжкість покарання, яка загрожує обвинуваченому в разі визнання його винуватим, це виключно покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 років позбавлення волі.

Враховуючи ці ризики,а також відсутність даних про стримуючі фактори для обвинуваченого - захистом не надано доказів наявності міцних соціальних зв`язків обвинуваченого, постійного місця проживання та засобів для існування, а тому суд приходить до висновку,що це не дозволяє обрати інший запобіжний захід, ніж тримання під вартою,бо він не буде дієвим для здійснення контролю за процесуальною поведінкою обвинуваченого.

Продовження строку тримання під вартою не суперечить вимогам ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не заважаючи на презумпцію невинуватості , переважає принцип поваги до особистої свободи.

Керуючись ст. 331 ч.3 КПК України, суд -,

У х в а л и в:

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 60 днів,тобто до 17.06.2024 року включно,з визначенням в якості альтернативного запобіжного заходу застави в межах 20 прожиткових мінімумів доходів громадян,що становить 60 560 грн.,які можуть бути внесені як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною ( юридичною) особою на депозитний рахунок: отримувач ТУДСАУ в місті Києві, , МФО 820172,банк Державна казначейська служба України м.Київ, рахунок отримувача UA1012089 та надати документ,що це підтверджує,до Солом`янського районного суду міста Києва.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_3 наступні обов`язки, передбачені частинами п`ятою статті 194 КПК України строком на 60 днів з дня внесення застави, а саме:

1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;

2) прибувати на першу вимогу до суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також,якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку,встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

В разі внесення застави уповноважена особа по місцю утримання обвинуваченого повинна негайно здійснити розпорядження щодо звільнення обвинуваченого з-під варти, про що повідомити суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру м. Києва.

Копію ухвали вручити обвинуваченому , прокурору та уповноваженій службовій особі по місцю ув`язнення.

Відкласти судове засідання на 21.05.2024 р. 14.40.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя: