справа № 619/1816/24
провадження № 1-кп/619/219/24
ВИРОК

іменем України

12 березня 2024 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіОСОБА_1

розглянув у порядку спрощеного провадження без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження кримінальне провадження № 0000022 від 10.02.2024 за обвинуваченням:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Кочерги Путивльського району Сумської області, громадянина України, освіта середня, одруженого, мобілізованого військовослужбовця - солдата, стрілець-снайпер ІНФОРМАЦІЯ_2 військової частини НОМЕР_1 зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не судимого,
у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Формулювання обвинувачення, визнаного судом доведеним.

08.02.2024 приблизно о 13 год 00 хв, ОСОБА_2 , маючи прямий умисел, спрямований на придбання та зберігання психотропних речовин, перебуваючи за місцем свого мешкання, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, всупереч вимогам ч. 2 ст. 7, ч. 1 ст. 12, ч. 2 ст. 25 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», з метою особистого вживання без мети збуту із застосуванням свого мобільного телефону через мережу «інтернет» замовив психотропну речовину «амфетамін». Останньому надійшло повідомлення разом із зображенням, де знаходиться вказана психотропна речовина.

Цього ж дня, останній перебуваючи на території покинутого заводу по вул. Жовневій у м. Путивль Сумської області, знайшов під цеглою «закладку» з вказаною психотропною речовиною «амфетамін», підняв її, чим незаконно придбав психотропну речовину та сховав до кишені куртки чим здійснив незаконне зберігання психотропних речовин, до моменту вилучення їх працівниками поліції.

Таким чином, ОСОБА_2 здійснив незаконне придбання та зберігання психотропних речовин, без мети збуту до моменту виявлення співробітниками поліції.

Під час огляду місця події, проведеного 09.02.2024 у службовому приміщенні, поблизу буд. АДРЕСА_3 , де за добровільною згодою, солдатом ОСОБА_2 було видано та у подальшому вилучено: полімерну трубку чорного кольору з нашаруванням речовини білого кольору та прозору трубку з нашаруванням речовини білого кольору; полімерну колбу чорного кольору з ковпачком в середині якої наявне нашарування речовини білого кольору; металевий коробок покритий штучною шкірою в середині якого наявне нашарування речовини білого кольору, два леза та металева трубка з нашаруванням речовини білого кольору; зіп-пакет в середині якого знаходиться зіп-пакет з кристалічною речовиною білого кольору та зіп-пакет з нашаруванням речовини білого кольору.

Відповідно до висновку експерта від 22.02.2024 надані на експертизу нашарування порошкоподібної речовини білого кольору, які знаходяться на внутрішніх поверхнях полімерної трубки чорного кольору, та прозорої полімерної трубки з градуюванням, містять в своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін, маса амфетаміна в перерахунку на масу нашарувань становить: 0,0009 г, 0,0004 г. Надані на експертизу нашарування порошкоподібної речовини білого кольору, які знаходяться на внутрішній поверхні пробірки типу «еппендорф», містять в своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін, маса амфетаміна в перерахунку на масу нашарувань становить: 0,0012 г. Надані на експертизу нашарування порошкоподібної речовини білого кольору, які знаходяться на поверхнях: металевого коробка покритого матеріалом чорного кольору, всередині якого знаходиться: металеве лезо, пластикова картка, металева грубка, обгорнута матеріалом чорного кольору, містять в своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін, маса амфетаміна в перерахунку на масу нашарувань становить: 0.0218 г. Надана на експертизу порошкоподібна речовина білого кольору масою 1,9472 г та нашарування порошкоподібної речовини білого кольору, які знаходяться на внутрішній поверхні полімерного пакета, містять в своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін, маса амфетаміна в перерахунку на масу наданої речовини становить: 0,7254 г, маса амфетаміна в перерахунку на масу нашарувань становить: 0,0544 г.

Загальна маса психотропної речовини - амфетаміну становить: 0,8041 г.

Згідно Наказу Міністерства охорони здоров`я № 188 від 01.08.2000 «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу» амфетамін відноситься до психотропних речовин, обіг яких заборонено.

Статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що передбачає відповідальність за кримінальне правопорушення, винним у вчиненні якого визнається обвинувачений.

Дії обвинуваченого ОСОБА_2 , які виразилися в незаконному придбанні, зберіганні та перевезенні психотропних речовин без мети збуту, суд кваліфікує за ч. 1 ст. 309 КК України.

Докази на підтвердження встановлених судом обставин, а також мотиви неврахування окремих доказів.

Положеннями ч. 2 та ч. 3 ст. 381 КПК України передбачено, що суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акта. Спрощене провадження щодо кримінальних проступків здійснюється згідно із загальними правилами судового провадження, передбаченими цим Кодексом, з урахуванням положень цього параграфа.

Згідно з ч. 1 ст. 382 КПК України суд у п`ятиденний строк з дня отримання обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку, а в разі затримання особи у порядку, передбаченому частиною четвертою статті 2982 цього Кодексу, невідкладно вивчає його та додані до нього матеріали і ухвалює вирок.

Відповідно до ч. 1 ст. 302 КПК України встановивши під час досудового розслідування, що підозрюваний беззаперечно визнав свою винуватість, не оспорює встановлені досудовим розслідуванням обставини і згоден з розглядом обвинувального акта за його відсутності, а потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, не заперечують проти такого розгляду, прокурор має право надіслати до суду обвинувальний акт, в якому зазначає клопотання про його розгляд у спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

Згідно з ч. 3 ст. 302 КПК України до обвинувального акта з клопотанням про його розгляд у спрощеному провадженні повинні бути додані: 1) письмова заява підозрюваного, складена в присутності захисника, щодо беззаперечного визнання своєї винуватості, згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження згідно з частиною другою цієї статті та згоди з розглядом обвинувального акта у спрощеному провадженні; 2) письмова заява потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, щодо згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження згідно з частиною другою цієї статті та згоди з розглядом обвинувального акта у спрощеному провадженні; 3) матеріали досудового розслідування, у тому числі документи, які засвідчують беззаперечне визнання підозрюваним своєї винуватості.

До обвинувального акта прокурором додано клопотання про розгляд обвинувального акта у спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, оскільки обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акта.

Крім того, до обвинувального акта додано письмову згоду ОСОБА_2 , яка складена за участі його захисника адвоката ОСОБА_3 . Згідно змісту згоди ОСОБА_2 свою винуватість у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, беззаперечно визнає, згоден із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлений з обмеженнями права на апеляційне оскарження, згоден на розгляд обвинувального акта у спрощеному проваджені без проведення судового розгляду в судовому засіданні. У вказаній заяві захисником ОСОБА_3 підтверджено добровільність беззаперечного визнання винуватості ОСОБА_2 , його згоду із встановленими в результаті досудового розслідування обставинами і згоду на розгляд обвинувального акта за його відсутності.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що обвинувальний акт підлягає розгляду в порядку, передбаченому ч. 2 ст. 381, ч. 1 ст. 382 КПК України, без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження.

Обставини, які пом`якшують або обтяжують покарання.

Згідно висновків Великої Палати Верховного Суду, які містяться у постанові від 27 листопада 2019 року (кримінальне провадження № 629/847/15-к) щире каяття - це певний психічний стан винної особи, коли вона засуджує свою поведінку, прагне усунути заподіяну шкоду та приймає рішення більше не вчиняти злочинів, що об`єктивно підтверджується визнанням особою своєї вини, розкриттям всіх відомих їй обставин вчиненого діяння, вчиненням інших дій, спрямованих на сприяння розкриттю злочину, або відшкодування завданих збитків чи усунення заподіяної шкоди.

Каяття передбачає, окрім визнання особою факту вчинення злочину, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому злочині, відверту негативну оцінку своєї злочинної поведінки, визнання тих обставин, які ставляться в провину, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в намаганні особи відшкодувати завдані злочином збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого та готовність нести покарання. Факт щирого каяття особи у вчиненні злочину повинен знайти своє відображення в матеріалах кримінального провадження.

Матеріали кримінального провадження містять дані на підтвердження того, що обвинувачений визнав свою винуватість у вчиненому проступку та всі обставини, які ставляться йому в провину, щирий жаль з приводу цього, осуд своєї поведінки та бажання виправити ситуацію, яка склалася, і нести кримінальну відповідальність за вчинене.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 66 КК України щире каяття обвинуваченого ОСОБА_2 , визнається судом обставиною, яка пом`якшує його покарання.

Обставин, які відповідно до ст. 67 КК України обтяжують покарання ОСОБА_2 , судом не встановлено.

Мотиви призначення покарання.

Вивченням відомостей про особу ОСОБА_2 встановлено, що він раніше не судимий, на обліку у лікаря психіатра і нарколога не перебуває, за місцем служби характеризується позитивно.

Положеннями статті 50 КК України передбачено, що покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засудженого. Особі, яка вчинила злочин, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових злочинів.

Виходячи з указаної мети й принципів справедливості, співмірності та індивідуалізації, покарання повинно бути адекватним характеру вчинених дій, їх небезпечності та відомостями про особу винного.

Визначені у ст. 65 КК України загальні засади призначення покарання наділяють суд правом вибору однієї із форм реалізації кримінальної відповідальності - призначити покарання або звільнити від покарання чи від його відбування, а також призначення покарання нижчого, ніж передбачене санкцією статті (частини статті), завданням якої є виправлення та попередження нових злочинів. Ця функція за своєю правовою природою є дискреційною, оскільки потребує врахування та оцінки конкретних обставин справи, ступеня тяжкості вчиненого злочину, особи винного, обставин, що впливають на покарання.

Виходячи з засади співмірності призначене покарання за своїм видом і розміром має бути адекватним (відповідним) характеру вчинених дій, їх небезпечності та відомостям про особу винного. При виборі заходу примусу мають значення й повинні братися до уваги обставини, які його пом`якшують і обтяжують. Без урахування й належної оцінки всіх цих обставин у своїй сукупності обрана міра покарання не може вважатися справедливою.

Згідно з ч. 6 ст. 368 КПК України, обираючи і застосовуючи норму закону України про кримінальну відповідальність до суспільно небезпечних діянь при ухваленні вироку, суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у своїй постанові від 02 листопада 2021 року (справа № 750/5031/18, провадження № 51-2761км21) зазначив, що процес призначення покарання, а саме врахування усіх факторів, які мають бути взяті до уваги для обрання виду та розміру покарання, слід розцінювати як сукупність етапів, послідовність яких має значення для прийняття обґрунтованого судового рішення в цій частині. При цьому первинним етапом має бути оцінка ступеня тяжкості злочину, який має значною мірою звузити межі для прийняття конкретного рішення щодо виду та розміру покарання. Наступним етапом вже є врахування обставин, які позитивно або негативно характеризують особу винного, та обставин, які пом`якшують чи обтяжують покарання. Водночас, визначені у ст. 65 КК загальні засади призначення покарання наділяють суд правом вибору однієї із форм реалізації кримінальної відповідальності - призначити покарання або звільнити від покарання чи від його відбування, завданням якої є виправлення та попередження нових злочинів. Ця функція за своєю правовою природою є дискреційною, оскільки потребує врахування та оцінки конкретних обставин справи, ступеня тяжкості вчиненого злочину, особи винного, обставин, що впливають на покарання. Реалізація цієї функції становить правозастосовну інтелектуально-вольову діяльність суду, в рамках якої і приймається рішення про можливість застосування чи незастосування ст. 75 КК, за змістом якої рішення про звільнення від відбування покарання з випробуванням суд може прийняти лише у випадках, якщо призначено покарання певного виду і розміру, враховано тяжкість злочину, особу винного та інші обставини справи, і всі ці дані у сукупності спонукають до висновку про можливість виправлення засудженого без відбування покарання.

За таких обставин справи, враховуючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, відомості про особу обвинуваченого, ставлення винного до скоєного, обставини, які пом`якшують покарання, відсутність завданої шкоди, суд вважає за необхідне призначити ОСОБА_2 покарання у виді штрафу в мінімальному розмірі, передбаченому санкцією ч. 1 ст. 309 КК України.

Мотиви ухвалення інших рішень щодо питань, які вирішуються судом при ухваленні вироку, та положення закону, якими керувався суд.

Відповідно до п. 3 ч. 9 ст. 100 КПК України питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. При цьому: майно, що було предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконним обігом, та/або вилучене з обігу, передається відповідним установам або знищується.

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 19 лютого 2024 року (справа № 619/1192/24, провадження № 1-кс/619/204/24) було накладено арешт на майно, а саме на: полімерну трубку чорного кольору з нашаруванням речовини білого кольору та прозору трубку з нашаруванням речовини білого кольору, які вилучено та поміщено до сейф-пакету WAR 0076740 з пояснювальним написом та підписами учасників слідчої дії; полімерну колбу чорного кольору з ковпачком в середині якої наявне нашарування речовини білого кольору, яку вилучено та поміщено до сейф-пакету WAR 0076741 з пояснювальним написом та підписами учасників слідчої дії; металевий коробок покритий штучною шкірою в середині якого наявне нашарування речовини білого кольору, два леза та металеву трубку з нашаруванням речовини білого кольору, які вилучено та поміщено до сейф-пакету WAR 0076742 з пояснювальним написом та підписами учасників слідчої дії; зіп-пакет в середині якого знаходиться зіп-пакет з кристалічною речовиною білого кольору та зіп-пакет з нашаруванням речовини білого кольору, які вилучено та поміщено до сейф-пакету WAR 0076734 з пояснювальним написом та підписами учасників слідчої дії.

У зв`язку з викладеним на підставі п. 3 ч. 9 ст. 100 КПК України речові докази підлягають знищенню.

Відповідно до статей 124, 126 КПК України, суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта.

З урахуванням вимог статей 176, 177, 377 КПК України у суду відсутні підстави для обрання запобіжного заходу щодо обвинуваченого.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 368-371, 373-376, 392, 395 КПК України, суд

ухвалив:

ОСОБА_2 визнати винуватим у пред`явленому обвинуваченні у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, та призначити йому покарання у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави процесуальні витрати за проведення експертизи в Харківському науково-дослідному експертно-криміналістичному центрі МВС України № СЕ-19/121-24/4328-НЗПРАП від 22.02.2024 у розмірі 6 058,24 грн.

Речові докази по справі: полімерну трубку чорного кольору з нашаруванням речовини білого кольору та прозору трубку з нашаруванням речовини білого кольору, які вилучено та поміщено до сейф-пакету WAR 0076740 з пояснювальним написом та підписами учасників слідчої дії; полімерну колбу чорного кольору з ковпачком в середині якої наявне нашарування речовини білого кольору, яку вилучено та поміщено до сейф-пакету WAR 0076741 з пояснювальним написом та підписами учасників слідчої дії; металевий коробок покритий штучною шкірою в середині якого наявне нашарування речовини білого кольору, два леза та металеву трубку з нашаруванням речовини білого кольору, які вилучено та поміщено до сейф-пакету WAR 0076742 з пояснювальним написом та підписами учасників слідчої дії; зіп-пакет в середині якого знаходиться зіп-пакет з кристалічною речовиною білого кольору та зіп-пакет з нашаруванням речовини білого кольору, які вилучено та поміщено до сейф-пакету WAR 0076734 з пояснювальним написом та підписами учасників слідчої дії - знищити.

Відповідно до ч. 4 ст. 382 КПК України копію вироку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надіслати учасникам судового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 394 КПК України вирок суду першої інстанції, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому статтями 381 та 382 цього Кодексу, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.

З інших підстав вирок може бути оскаржений до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області протягом тридцяти днів з дня отримання копії судового рішення, з урахуванням особливостей, передбачених ст. 394 КПК України.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1