Справа№ 693/845/23
1-кп/693/75/24
УХВАЛА

14.05.2024 року м. Жашків

Жашківський районний суд Черкаської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Жашків клопотання адвоката ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження за звинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 126 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду із зазначеним вище клопотанням.

Клопотання обґрунтоване тим, що кримінальне провадження за звинуваченням ОСОБА_5 у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.126 КК України, розпочато дізнавачем за заявою матері неповнолітньої потерпілої ОСОБА_6 ОСОБА_7 , тому, відповідно до п.1 ч.1 ст.477 КПК України, є кримінальним провадженням у формі приватного обвинувачення.

Представником неповнолітньої потерпілої ОСОБА_6 у даному кримінальному провадженні є ОСОБА_8 .

Частиною 6 ст.340 КПК України передбачено, що повторне неприбуття в судове засідання потерпілого прирівнюється до його відмови від обвинувачення і має наслідком закриття кримінального провадження за відповідним обвинуваченням.

Представник неповнолітньої потерпілої ОСОБА_8 протягом тривалого часу була обізнана про те, що судом розглядається кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення, в якому вона визнана представником потерпілої, була ознайомлена з правами та обов`язками потерпілого, проте свідомо нехтує своїми процесуальними обов`язками, не цікавиться процесом розгляду справи, не вживає будь-яких заході щодо активної участі в судових засіданнях, а також не подіє клопотання про розгляд справи без її участі. В судові засідання, які відбулися 03.10.2023, 06.02.2024, 28,02.2024 та 24.04.2024 не з`явилася, про причини своєї неявки суд не повідомляла.

На думку захисника, з приведеного слідує, що оскільки дане кримінальне провадження є приватним, а представник потерпілої більше ніж два рази без поважних причин не з`явилася у судові засідання, відмовившись таким чином від обвинувачення, дане кримінальне провадження підлягає закриттю на підставі п.7 ч.1 ст.284 КПК України.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 та обвинувачений ОСОБА_5 підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Прокурор у кримінальному провадженні заступник керівника Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 зазначив, що КПК не вирішує питання наслідків неявки потерпілого у провадженнях, які здійснюються у формі приватного обвинувачення, а тому у задоволенні вказаного клопотання, на його переконання, слід відмовити.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали провадження, приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є в т.ч. те, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Застосування належної правової процедури означає здійснення справедливого правосуддя згідно з визначеними загальними засадами кримінального провадження для досягнення мети і вирішення його завдань.

Дотримання встановленої правової процедури здійснення процесуальної дії означає, що дії процесуальних суб`єктів мають відповідати вимогам закону.

Такі дії мають здійснюватися на підставі законних повноважень щодо вирішення конкретного процесуального завдання, яке постає перед прокурором у певний момент досудового розслідування кримінального провадження.

Дотримання належної правової процедури здійснення процесуальної дії визначеної людини, єдність змісту та форми кримінального провадження, налагоджену взаємодію верховенства права і законності, що в результаті врівноважує приватні і публічні (суспільні) інтереси заради досягнення цих завдань.

Порушення порядку визначеного КПК призводить до нівелювання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК, що полягають в охороні прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення того, щоб до кожного учасника кримінального провадження було застосовано належну правову процедуру.

КПК не містить заборони для сторін кримінального провадження заявляти у суді під час розгляду того чи іншого кримінального провадження певного роду клопотання на тій чи іншій стадії процесу.

Заборону адресовано суду, який вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

У даній ситуації, при вирішенні порушеного питання стороною захисту, суд зауважує таке.

Щодо інституту аналогії як такого, то Велика Палата Верховного Суду в постанові від 08.06. 2022 у справі № 2-591/11 вказала, що інститут аналогії закону і аналогії права первісно був доктринально обґрунтований і застосовувався судами задовго до часткового відображення цього інституту в законодавстві.

Необхідність інституту аналогії (аналогії закону та аналогії права) випливає з того, що закон призначений для його застосування в невизначеному майбутньому, але законодавець, встановлюючи регулювання, не може охопити всі життєві ситуації, які можуть виникнути. Крім того, життя перебуває у постійному русі, змінюється і розвивається, внаслідок чого виникають нові життєві ситуації, які законодавець не міг передбачити під час ухвалення закону.

Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні.

Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права.

Тому відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.

У даній ситуації виникло питання щодо наслідків неявки представника неповнолітньої потерпілої до суду та відсутності їх визначення в КПК щодо приватного обвинувачення, тому суд зауважує, що в ст. 325 КПК визначено, що якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду.

Суд має право накласти грошове стягнення на потерпілого у випадках та порядку, передбачених главою 12 цього Кодексу.

Тобто, стаття 325 КПК унормовує у собі дії суду у разі неявки потерпілого або його представника у справі приватного обвинувачення.

Щодо п. 7) ч. 1 ст. 284 КПК, то він передбачає, що кримінальне провадження закривається в разі, якщо потерпілий, а у випадках, передбачених цим Кодексом, його представник відмовився від обвинувачення у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення, крім кримінального провадження щодо кримінального правопорушення, пов`язаного з домашнім насильством.

ВС у постанові від 17 грудня 2019 року в справі № 755/27642/14-к вказав, що «…суд першої інстанції ухвалою закрив це кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення у зв`язку з тим, що воно було розпочато не на підставі заяви потерпілого, а на підставах, не передбачених ч. 4 ст. 26, п. 3 ч. 1 ст. 477 КПК, необґрунтовано пославшись при цьому як на підставу для закриття на п. 7 ч. 1 ст. 284 КПК (відмову від обвинувачення у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення).

Посилання суду в ухвалі на загальні засади кримінального судочинства при закритті цього провадження є безпідставними, оскільки питання щодо початку кримінального провадження у формі приватного обвинувачення та питання щодо його закриття чітко врегульовано КПК…».

Тим самим, ВС указав, що при застосуванні положень п. 7) ч. 1 ст. 284 KПK згадка про загальні засади кримінального судочинства є безпідставною, а тому за таких умов, не є доречним порушувати і питання аналогії закону саме до цієї ситуації, адже питання щодо початку кримінального провадження у формі приватного обвинувачення та питання щодо його закриття чітко врегульовано КПК.

Так, підставою закриття згідно п. 7) ч. 1 ст. 284 KПK є саме заява представника потерпілої про відмову від обвинувачення, однак така заява в даній справі відсутня.

Тому суд сприймає критично доводи заявника щодо наявності підстав для закриття кримінального провадження на підставі п. 7) ч. 1 ст. 284 KПK, з огляду на наявність чіткого механізму застосування у разі неявки потерпілого, котра не містить ознак зловживання процесуальними правами, положень ст. 325 КПК.

У силу ст.ст. 22, 26 КПК певне клопотання суд розглядає на підставі аргументів наведених його ініціатором.

Закриття ж провадження, як засіб реагування на неявку, має бути крайнім заходом у справі і мати місце у виняткових випадках.

Так як закриття судом кримінального провадження, з підстав не указаних в ст. 284 КПК, не виправдовує легітимних очікувань особи, яка зазнала шкоди і не узгоджується із завданнями кримінального судочинства.

Відмова від кримінального переслідування особи з підстав прямо не вказаних в КПК суперечитиме таким засадам як верховенство права, законність та диспозитивність, що призведе до безкарності винного, а особу, якій завдано шкоду, поставить у становище правової незахищеності і створить умови для повторної віктимізації.

За таких умов та з урахуванням наведеного суд не вбачає підстав для закриття кримінального провадження за звинуваченням ОСОБА_5 за ч.1 ст.126 КК України на підставі п. 7) ч. 1 ст. 284 КПК з підстав указаних ініціатором в клопотанні.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 325, 350, 369-372, 376 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження за звинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 126 КК України, на підставі п. 7) ч. 1 ст. 284 КПК України.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального Кодексу України.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 15:00 год. 17.05.2024.

Головуючий суддя: ОСОБА_9