Справа № 491/191/24
УХВАЛА
31 травня 2024 року Ананьївський районний суд Одеської області
в складі: головуючої судді ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора - ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
09 травня 2024 року до суду надійшло клопотання прокурора Любашівської окружної прокуратури у вказаному кримінальному провадженні про заміну/обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 ..
За наявності достатніх доказів, 16 лютого 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
06 березня 2024 року слідчим суддею Любашівського районного суду Одеської області винесено ухвалу про обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів до 05 травня 2024 року включно.
З урахуванням вимог ч.3 ст.315 КПК України щодо розгляду судом під час підготовчого судового засідання клопотання учасників судового провадження заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі і щодо запобіжного заходу, обраного обвинуваченому, прокурором подано 26 квітня 2024 року клопотання про продовження відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту. Проте, до суду для участі у підготовчому судовому засіданні по вказаному кримінальному провадженню у Ананьївському районному суді Одеської області 29 квітня 2024 року ОСОБА_4 не з`явився, у зв`язку з чим судом винесено ухвалу про застосування до нього приводу на 02 травня 2024 року. Привід ОСОБА_4 до суду на 02 травня 2024 року не виконано у зв`язку з його відсутністю за місцем проживання та не встановленням місця його фактичного перебування. Також вказані факти свідчать про злісне невиконання ОСОБА_4 умов обраного відносно нього запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, що підтверджується рапортами співробітників СПД №1 ВП №1 Подільського РУП ГУНП в Одеській області про відсутність обвинуваченого за місцем свого проживання, яке визначено як місце, де ОСОБА_4 мав перебувати цілодобово. Разом з цим, факти відсутності ОСОБА_4 за визначеним судом місцем проживання, неявки без поважних причин до суду 29 квітня 2024 року та 02 травня 2024 року свідчать про ухилення обвинуваченого ОСОБА_4 від суду. Факти злісного ухилення ОСОБА_4 від виконання умов запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, ухилення обвинуваченого від суду є підставою для зміни раніше обраного запобіжного заходу на більш суворий запобіжний захід у виді тримання під вартою.
На даний час наявні ризики, які є підставою обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, розгляд справи по суті судом не розпочався і застосування менш суворого запобіжного заходу ніж тримання під вартою не зможе забезпечити запобіганню зазначеним ризикам. Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового слідства та судового розгляду встановлено та залишається наявність ризиків, передбачених у п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме:
1. ОСОБА_4 може переховуватись від суду, оскільки обвинувачуюється у скоєнні тяжкого злочину за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, в нього відсутні міцні соціальні зв`язки, не має постійного місця роботи;
2. ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, так як допитані на теперішній час у вказаному кримінальному провадженні потерпіла ОСОБА_7 , яка являється мешканкою АДРЕСА_1 , де проживає і підозрюваний ОСОБА_4 , де також проживають і свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ..
3. ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як він неодноразово судимий, однак судимість погашена. Останній раз 23 лютого 2022 року він був засуджений Любашівським районним судом Одеської області за ч.2 ст.185, ч.3 ст.185, ч.1 ст. 70 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком 3 роки 6 місяців; на підставі ст.75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком 1 рік 6 місяців, проте висновків не зробив та через пів року вчинив новий злочин.
У зв`язку з наведеним прокурор Любашівської окружної прокуратури звернулася до суду з даним клопотанням.
У судовому засіданні прокурор Любашівської окружної прокуратури ОСОБА_3 клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити. Зазначила, що ОСОБА_4 може переховуватися від суду, впливати на свідків та потерпілу, вчинити нові злочини. Крім того прокурор пояснила, що ухвалою Любашівського районного суду Одеської області від 06 березня 2024 року відносно ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів та строк дії ухвали суду сплинув 05 травня 2024 року, однак ОСОБА_4 під час дії вказаної ухвали допустив порушення умов перебування під домашнім арештом, а саме, 29 квітня 2024 року та 02 травня 2024 року, через відсутність за місцем мешкання, у зв`язку з чим відносно нього застосовувався примусовий привід, який працівниками поліції виконаний не був через його ідсутнсть за місцем мешкання, а в подальшому ухвалою суду ОСОБА_4 було оголошено у розшук та надано дозвіл на його затримання з метою участі у розгляді клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому на даний час ризики, які слугували під час обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_4 , залишился, та він порушив умови цідобвого домашнього арешту, а тому вона просить задовольнити її клопотання.
Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та просив залишити запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, пояснивши, що відносно нього дійсно було встановлено цілодобовий домашній арешт за адресою АДРЕСА_2 , однак йому необхідно було виїхати на роботу в м. Одеса, оскільки має хвору матір та малолітню дочку, яким необхідно матеріально допомагати. Про намір виїхати до м. Одеса розмовляв з дільничним офіцером поліції. До суду не міг з`явитися, оскільки не мав змоги та чекав виклику на наступне судове засідання. Надалі обіцяє повернутися за місцем проживання, а саме, в АДРЕСА_2 , та далі не порушувати умови домашнього арешту, сподівається на швидкий розгляд справи та щоб після винесення вироку вирішити питання та вступити до лав ЗСУ.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 , яка діє на підставі ордеру серії НОМЕР_1 від 31 травня 2024 року та договору про надання правової допомоги від 31 травня 2024 року, в судовому засіданні заперечила проти задоволення клопотання про обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та зазначила, що дійсно ОСОБА_4 залишив місце проживання, чим порушив умови цілодобового домашнього арешту, однак через поважні причини, оскільки поїхав на заробітки, так як не мав матеріальної змоги допомагати своїм матері та дочці, не мав наміру переховуватися від суду, та як зазначає сам ОСОБА_4 , один раз не прибув до суду, оскільки не мав змоги. Щодо ризиків, заявлених прокурором, про можливий тиск з боку ОСОБА_4 на потерпілу та свідків, доказів прокурором не надано. Бажає в подальшому проходити службу у лавах ЗСУ. Наміру вчиняти інші кримінальні правопорушення ОСОБА_4 не має.
Перевіривши надане прокурором клопотання та дослідивши матеріали справи, заслухавши думку прокурора ОСОБА_3 , яка підтримала своє клопотання, обвинуваченого ОСОБА_4 , який заперечив проти задоволення клопотання, його захисника ОСОБА_5 , яка заперечила проти задоволення клопотання, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Статтею 331 КПК України передбачено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.
Судом встановлено, що ухвалою Любашівського районного суду Одеської області від 06 березня 2024 року вбачається, що відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на 60 (шістдесят) діб, тобто, до 05 травня 2024 року включно.
26 квітня 2024 року від прокурора надійшло клопотання про продовження відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, розгляд якого мав відбутися у підготовчому судовому засіданні 29 квітня 2024 року, однак в підготовчі судові засідання 03 квітня 2024 року та 29 квітня 2024 року обвинувачений не з`явився та про причини своєї неявки до суду не повідомив, у зв`язку з чим 29 квітня 2024 року за клопотанням прокурора відносно ОСОБА_4 було застосовано примусовий привід на 02 травня 2024 року, виконання якого було доручено Сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №1 Подільського РУП ГУНП в Одеській області.
02 травня 2024 року привід ОСОБА_4 виконано не було та від Сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №1 Подільського РУП ГУНП в Одеській області надійшли матеріли на виконання ухвали суду від 29 травня 2024 року про примусовий привід ОСОБА_4 на 02 травня 2024 року, згідно яких виконати ухвалу суду та доставити ОСОБА_4 до суду на 02 травня 2024 року не надалось можливим, оскільки останній відсутній за місце мешкання та точна адреса його місця знаходження не відома.
На підставі викладеного підготовче судове засідання було відкладено на 09 травня 2024 року за клопотанням прокурора, яка зазначала, що спливає термін запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, обвинуваченим порушено умови вказаного запобіжного заходу, а тому вона буде звертатись з клопотанням про обрання іншого запобіжного заходу обвинуваченому та оголошення у розшук обвинуваченого.
09 травня 2024 року до початку підготовчого судового засідання від прокурора надійшло клопотання про дозвіл на затримання ОСОБА_4 з метою приводу для участі у розгляду клопотання про затосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також цього ж дня надійшло клопотання прокурора про заміну/обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Ухвалою суду від 09 травня 2024 року клопотання прокурора про надання дозволу на затримання обвинуваченого ОСОБА_4 з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було задоволено, надано дозвіл на затримання обвинуваченого ОСОБА_4 та оголошено його у розшук, а також до розшуку ОСОБА_4 провадження у справі зупинено.
30 травня 2024 року на електронну пошту суду надійшов лист від Відділу поліції №1 Подільського районного управління поліції ГУНП в Одеській області, згідно якого на виконання ухвали Ананьївського районного суду Одеської області від 09 травня 2024 року було встановлено місце знаходження ОСОБА_4 ..
31 травня 2024 року ОСОБА_4 згідно протоколу затримання від 30 травня 2024 року був затриманий та доставлений до Ананьївського районного суду Одеської області для участі у розгляді клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Крім того судом встановлено, що строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього, обраного відносно ОСОБА_4 ухвалою Любашівського районного суду Одеської області від 06 березня 2024 року, станом на 31 травня 2024 року сплинув.
Суд вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у сховище, вчинена в умовах воєнного стану, що підтверджується: заявою потерпілої, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, протоколом допиту підозрюваного, заявою особи, яка придбала у ОСОБА_4 викрадене ним майно, протоколом огляду предмету, протоколами допиту свідків.
Також в судовому засіданні встановлено, що прокурором доведено наявність ризиків, які слугували підставою для звернення до суду з клопотанням про обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Частиною 2 ст.177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Суд вважає, що в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор, а саме:
Існує ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, що без застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 може переховуватись від суду, оскільки він підозрюється у скоєнні тяжкого злочину за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, оскільки суд бере до уваги той факт, що ОСОБА_4 в період дії ухвали Любашівського районного суду Одеської області від 06 березня 2024 року порушив умови запобіжного заходу в вигляді цілодобового домашнього арешту, зокрема, неодноразово не з`явився на виклик суду, залишив місце проживання, визначене для виконання обраного відносно нього запобіжного заходу вигляді цілодобового домашнього арешту, на виклики суду не з`являвся, інформацію щодо свого місця перебування не надавав.
Існує ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, так як допитані на теперішній час у вказаному кримінальному провадженні потерпіла ОСОБА_7 , яка являється мешканкою АДРЕСА_1 , де проживає і підозрюваний ОСОБА_4 , де також проживають і свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ..
Існує ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як він раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, однак судимість погашена. Останній раз 23 лютого 2022 року він був засуджений Любашівським районним судом Одеської області за ч.2 ст.185, ч.3 ст.185, ч.1 ст. 70 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком 3 роки 6 місяців; на підставі ст.75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком 1 рік 6 місяців, проте висновків не зробив та через пів року вчинив новий злочин.
Зазначене в сукупності вказує на необхідність застосування відносно ОСОБА_4 більш суворого запобіжного заходу, а саме, тримання під вартою, що забезпечетить виконання ним його процесуальних обов`язків, а також такий вид запобіжного заходу слугуватиме для запобігання спробам ОСОБА_4 переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він обвинувачується.
Крім того, зазначені в клопотанні прокурора обставини підтверджуються доданими до нього документами: копією рапорту ПОГ відділу превенції Подільського РУП ГУНП в Одеській області від 27 березня 2024 року, копією рапорту ПОГ відділу превенції Подільського РУП ГУНП в Одеській області від 05 квітня 2024 року, копією рапорту ПОГ відділу превенції Подільського РУП ГУНП в Одеській області від 27 квітня 2024 року, копією рапорту ПОГ відділу превенції Подільського РУП ГУНП в Одеській області від 02 квітня 2024 року, копією письмових пояснень ОСОБА_10 від 27 березня 2024 року, копією письмових пояснень ОСОБА_10 від 22 квітня 2024 року, копією письмових пояснень ОСОБА_10 від 27 квітня 2024 року.
Частиною 1 статті 178 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
При цьому, з санкції частини 4 статті 185 КК України вбачається, що ОСОБА_4 загрожує покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.
З матеріалів справи вбачається, що 16 лютого 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), проєднаній з проникненням у житло, вчиненій в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, та в подальшому 08 березня 2024 року відносно ОСОБА_4 складено обвинувальний акт та направлений до суду.
Частиною 1 статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: 1) до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує; 2) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; 3) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; 5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки; 6) до особи, яку розшукують компетентні органи іноземної держави за кримінальне правопорушення, у зв`язку з яким може бути вирішено питання про видачу особи (екстрадицію) такій державі для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку, в порядку і на підставах, передбачених розділом ІХ цього Кодексу або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України; 7) до особи, стосовно якої надійшло прохання Міжнародного кримінального суду про тимчасовий арешт або про арешт і передачу, у порядку і на підставах, передбачених розділом IX-2 цього Кодексу.
При цьому, з клопотання та матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 підпадає під визначення особи, до якої може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачене п.4 ч.2 ст.183 КПК України, як раніше не судима особа, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Суд вважає, що при розгляді клопотання доведено, що наявні ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які є підставою для застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Крім того суд враховує навність обгрутованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, що підтверджується доданими до клопотання доказами, особу собвинуваченого, який раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, порушив умови запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, доказів щодо працевлаштування, наявності на його утриманні хворої матері та малолітньої дитини суду не надано та такі докази в матеріалах справи не містяться.
Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, суд приходить до висновку, що до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею
Згідно ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, його матеріальний та соціальний стан, відсутність майна, постійної роботи, суд вважає можливим визначити розмір застави 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (50х3028 грн.= 151400 грн.), в разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.32, 110, 131, 132, 176-179, 182-184, 186, 193-194, 196- 197, 315, 331, 369-372 КПК України, суд
Клопотання прокурора Любашівскої окружної прокуратури про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_1 , фактично мешканця АДРЕСА_2 - задовольнити.
Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ "Одеський слідчий ізолятор".
Строк дії ухвали суду становить 60 (шістдесят) днів і обчислюється з моменту затримання, тобто з 15 години 40 хвилин 30 травня 2024 року.
Ухвала суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію о 15 годині 40 хвилин 28 липня 2024 року.

У разі внесення застави в сумі 151400 грн. (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста гривень), що становить 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, підозрюваний ОСОБА_4 підлягає негайному звільненню з-під варти з покладенням на нього обов`язків:

1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) утримуватися від спілкування у кримінальному провадженні з потерпілою ОСОБА_7 та свідками ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;

5) прибувати до прокурора, суду за викликом у зв`язку з реалізацією завдань кримінального провадження.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя: ОСОБА_1

Копію цієї ухвали мені вручено «____» ___________ 2024 року о «___» год. «_______» хв.

Обвинувачений ОСОБА_4