У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 червня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні №0000052, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.04.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні №0000052, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.04.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом Солом`янським УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000052внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.04.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України, а Солом`янською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво.

Як зазначається у клопотанні, Солом`янською окружною прокуратурою м. Києва отримано інформацію щодо можливого замаху на шахрайське заволодіння в особливо великих розмірах невстановленими особами, спадковим майном померлої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в тому числі об`єктом нерухомості, а саме квартирою, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала на праві власності померлим, у яких на даний час, не встановлені родичі та спадкоємці.

Досудовим розслідуванням встановлено, що згідно інформації КП КМР «Київське міського бюро технічної інвентаризації», трьохкімнатна квартира АДРЕСА_2 , загальною площею 68,30 кв.м., житловою - 39,70 кв.м. на праві власності зареєстрована в рівних долях за ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 12.11.1993 року виданого відділом приватизації Жовтневої райдержадміністрації м. Києва (розпорядження №3625 від 12.11.1993).

ОСОБА_6 , 1925 року народження, 30.12.2016 помер. Після його смерті П`ятою київською державною нотаріальною конторою відкрито спадкову справу та видано державним нотаріусом ОСОБА_9 свідоцтво про право на спадщину за законом №8-832 від 20.09.2017 на 1/4 частини квартири АДРЕСА_2 його донці - ОСОБА_5 (з урахуванням частки у спадщині, від якої відмовилась дружина померлого ОСОБА_7 ).

Зазначеним нотаріусом згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, по вказаному об`єкту нерухомості відкрито розділ, присвоєно реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000 та внесено відомості до Реєстру щодо здійснення державної реєстрації права власності на 1/4 частини квартири АДРЕСА_2 за ОСОБА_5 .

Установлено, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (актовий запис про смерть №460 від 04.07.2018), ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 (актовий запис про смерть №8200 від 18.05.2020), ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_6 (актовий запис про смерть №14305 від 21.07.2022).

За фактом смерті ОСОБА_5 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001334 від 20.06.2022.

Поховання ОСОБА_5 здійснено за рахунок держави на підставі дозволу на видачу тіла Солом`янської окружної прокуратури м. Києва, реєстрація смерті здійснена співробітником Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи.

Таким чином, 2/4 частини квартири АДРЕСА_2 на праві власності належить ОСОБА_5 та по 1/4 частини зазначеної квартири ОСОБА_8 , та ОСОБА_7 .

За відомостями відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та інформацією з Реєстру територіальної громади м. Києва від 26.04.2024, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 08.12.1987 по 10.07.2018, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з 10.05.1983 по 29.10.2020, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 10.05.1983 і по дату надання витягу мали зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Таким чином, час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_8 - ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_7 - ІНФОРМАЦІЯ_5, а ОСОБА_5 - ІНФОРМАЦІЯ_6 - місцем відкриття спадщини є

АДРЕСА_3 ) на виконання запиту щодо надання інформації про державну реєстрацію актів цивільного стану про народження, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені, смерть відносно ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , повідомлено про наявність:

- актовий запис про шлюб № НОМЕР_1 відносно ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складений 06.02.1971 Київським відділом державної реєстрації шлюбів Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якому наявна відмітка про розірвання шлюбу;

- актовий запис про НОМЕР_2 ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , складений 07.12.1971 Солом`янський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ);

- актовий запис про розірвання шлюбу №60 відносно ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складений 16.01.1973 Солом`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ);

- актовий запис про шлюб № НОМЕР_3 відносно ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , та ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складений 31.01.1978 Печерським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ);

- актовий запис про розірвання шлюбу №105 відносно ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складений 30.01.1992 Голосіївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ);

- актовий запис про смерть №460 ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , складений 04.07.2018 Солом`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ);

- актовий запис про смерть №8200 про смерть ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , складений 18.05.2020 Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

- актовий запис про смерть № НОМЕР_4 ОСОБА_5 , дата народження померлої відсутня, складений 21.07.2022 Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), яка померла у місті Києві ІНФОРМАЦІЯ_6 у віці приблизно 70 років.

Згідно Спадкового реєстру спадкові справи щодо майна померлих ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , та ОСОБА_5 не заводилася, заповіти не посвідчувалися.

Під час досудового розслідування осіб з якими померлі перебувають в родинному зв`язку на даний час, не встановлено, спадщину у встановлений законом строк не прийнято.

Проте, в даній квартирі проживають зі слів свідків - особи які орендують дану квартиру, особи яких на даний час встановлюються як і встановлюються особи які здали дану квартиру.

Прокурор вказує, що в даному кримінальному провадженні направлено лист щодо залучення представника Київської міської ради в якості потерпілого.

Чинне цивільне законодавство передбачає, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Якщо фізична особа склала заповіт, таким чином розпорядившись своєю власністю на випадок смерті, і не скасувала його, то у разі її смерті спадкування здійснюється за заповітом, який є останньою волею спадкодавця.

У зв`язку з чим були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України (попередня кваліфікація).

Постановою прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва від 17.05.2024 року майно, а саме: квартира АДРЕСА_2 визнана речовим доказом.

Вказує, що дане майно відповідає вимогам ст. 98 КПК України, оскільки дане майно є предметом вчинення кримінального правопорушення.

Незастосування арешту майна може призвести до втрати речових доказів у кримінальному провадженні та призвести до подальшого привласнення цього майна.

При цьому, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи осіб, який вимагається у даному клопотанні, і вимоги пункту 2 частини 3 статті 132 КПК України виконані.

З метою попередження можливого неправомірного подальшого відчуження об`єкту нерухомості, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , який належатиме територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради, або законним спадкоємцям померлого виникла необхідність, у накладенні арешту на вище вказане майно із забороною розпоряджатися вказаним майном.

У судовому засіданні прокурор Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив накласти арешт на вищевказане майно. Також просив долучити до матеріалів справи інформаційні довідки із спадкового реєстру, рапорт оперуповноваженого СКП ВП №2 Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві, відповідно до якого встановити мешканців квартири за адресою: АДРЕСА_1 не вдалось, що також підтверджується допитом свідків.

Враховуючи те, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт не було тимчасово вилучене, то розгляд клопотання в силу ч.2 ст.172 КПК України можливо здійснити без повідомлення власника майна.

Заслухавши думку прокурора, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку виходячи з такого.

Частина 2 ст.131 КПК України передбачає, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з чч.1-3 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається з витягу з кримінального провадження №0000052 від 02.04.2024, внесено відомості за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.190 КК України.

При цьому, прокурор у клопотанні просить накласти арешт на майно, а саме: квартира АДРЕСА_2 , з позбавленням права розпорядження вищевказаним майном з метою збереження речового доказу, забезпечення подальшого повного, всебічного та об`єктивного розслідування кримінального провадження, з`ясування об`єктивної істини по справі.

Дані матеріалів клопотання свідчать про те, що Постановою прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва від 17.05.2024 майно, а саме: квартира АДРЕСА_2 у відповідності до ст.98 КПК України - обґрунтовано визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000052 від 02.04.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.190 КК України. Переконливі докази таким висновкам прокурора містяться в матеріалах клопотання та долучених до клопотання документах, а тому слідчий суддя з цими висновками погоджується.

На підставі вищевикладених норм КПК України та встановлених фактичних обставин, враховуючи, що до клопотання додані документи та матеріали, якими ініціатор клопотання обґрунтовує доводи клопотання, і враховуючи те, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України та постановою від 17.05.2024 визнане речовим доказом, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором у судовому засіданні доведено необхідність накладення арешту з метою забезпечення збереження речових доказів, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стст. 98, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 для попередження можливої неправомірної реєстрації та відчуження із забороною розпоряджатися вказаним майном.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору. У разі відсутності підозрюваного під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається йому не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Оскарження ухвали про накладення арешту не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1