Справа № 638/5069/24
Провадження № 1-кс/638/1224/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2024 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання сторони кримінального провадження, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000627 від 15 березня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшло клопотання про арешт майна.

Із вказаним клопотанням звернувся слідчий СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_4 .

В обґрунтуванні клопотання особа, яка звернулась з ним посилається на те, що в ході досудового розслідування встановлено, в провадженні СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області перебуває вказане вище кримінальне провадження.

Слідчий просить накласти арешт на вилучений у ході огляду місця події від 15 березня 2024 року за адресою АДРЕСА_1 чорного кольору, яку вилучено та поміщено до полімерного експертного пакету та опечатано та пристрій для зарядки, який також вилучено та поміщено по експертного сейф-пакету та опечатано.

Дослідивши зміст клопотання про арешт майна суд приходить до висновку про передчасність заявлення вказаного клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог частини 2 статті 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування не обхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Частиною другою статті 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Приписами частини 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

При розгляді клопотання, судом встановлено, що в його змісті відсутнє належне обґрунтування підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження. Лише посилання на те, що вилучені речі можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні є недостатнім.

У клопотанні не зазначено детальних обставин кримінального правопорушення, тому з його змісту не зрозуміло, яке відношення до розслідуваних обставинмають вказані предмети.

Отже, суд приходить до висновку, що слідчий у своєму клопотанні про арешт майна лише формально посилається на норми КПК України та зазначає, що вилучені речі можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні, не вказуючи при цьому, який факт чи обставини вони можуть підтвердити.

Крім того суд зазначає, що до клопотання не надано копії документів на вказані речі з метою проведення перевірки правильності вказання серійного номеру чи інших індивідуальних даних та ухвали слідчого судді на підставі чого проведено огляд.

У протоколі огляду місця події від 15 березня 2024 року підстави проведення такого огляду зазначені, як повідомлення 102.

Протоколи ж огляду речей взагалі відсутні, а наявні довідки про ціни на товар, не можуть слугувати належним доказами ідентифікації вилучених речей.

Суд дивують факти долучення до клопотання протоколи допиту представника потерпілого та залучення його повноважень за відсутності ключових та необхідних процесуальних документів, на підставі яких проводився огляд та вилучалися вказані у клопотанні речі.

Враховуючи, що у клопотанні про арешт майна не конкретизовано всіх обставин злочину, не наведено обґрунтованих доводів, які б свідчили про необхідність у накладенні арешту та наявність реальних ризиків, суд, з урахуванням вимог КПК України, вважає необхідним повернути клопотання про арешт майна прокуророві для усунення недоліків.

При вирішенні питання про вказаний арешт, суд враховує відсутність підстав для арешту, недостатність доказів, що вказує на вчинення будь- якою особою кримінального правопорушення. Суду також не зазначено можливий розмір шкоди, завданої правопорушенням та цивільний позов. В клопотанні не зазначено про наслідки арешту майна для інших осіб, інтереси, яких можливо будуть порушені при вказаному арешті майна.

Суд акцентує увагу на відсутності в даному випадку критеріїв розумності.

На підставінаведеного, керуючисьст.ст. 159, 163, 164, 165, 166, 372 КПК слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання сторони кримінального провадження, про арешт майна повернути слідчому СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , надавши йому 72 години з часу отримання даної ухвали для усунення недоліків поданого клопотання та приведення його у відповідність до вимог статті 171 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідча суддя: ОСОБА_6 ШТИХ