Справа № 212/1581/24
У Х В А Л А

іменем України

04 березня 2024 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000174 від 05.02.2024 року, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

29.02.2024 року слідчий звернувся до суду із зазначеним клопотанням, в якому просив суд накласти арешт на майно, вилучене в ході особистого обшуку при затримані в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 28.02.2024 в лісо-смузі поряд з будинком №23 по вулиці Федора Караманиць в Покровському районі м. Кривого Рогу, речових доказів, а саме на: грошові кошти, у загальній сумі 300 гривень, які запаковано в спец пакет НПУ №PSP2134870, з позбавленням права на їх відчуження, розпорядження, користування.

В обґрунтування якого зазначив, що у провадженні СВ ВП № 3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження №0000174 від 05.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, по якому вилучені в ході особистого обшуку при затриманні в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_5 28.02.2024 року предмети визнані речовими доказами.

В судове засідання прокурор ОСОБА_4 не з`явився, в своїй заяві просив проводити розгляд клопотання про арешт майна у його відсутність.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ст. 107 КПК України у зв`язку з неприбуттям в судове засідання учасників справи, участь яких не є обов`язковою, фіксація судового засідання за допомогою звукозаписувальних технічних засобів не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши письмові матеріали, надані на обґрунтування клопотання, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Так, з матеріалів клопотання вбачається, що 05.02.2024 року внесені відомості до ЄРДР за №0000174 за ч. 2 ст. 307 КК України, про те, що під час розслідування кримінального провадження за №000048 від 21.01.2024 року за ч.1 ст.309 КК України, була встановлена особа, відомості про яку на даний час не підлягають розголошенню, збуває наркотичні та психотропні речовини в Покровському районі м. Кривого Рогу.

28 лютого 2024 року о 13:25 годині, в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого під час особистого обшуку виявлено та вилучено:

- 1 ( один) медичний шприц, об`ємом 20 мл., з речовиною коричневого кольору приблизно 7 мл., як пояснив ОСОБА_5 , це наркотик, який він зберігав при собі з метою збуту, який запаковано в спец пакет НПУ №PSP1361918 ;

- грошові кошти, на загальну суму 300 гривень, які запаковано в спец пакет НПУ №PSP2134870;

- грошові кошти на загальну суму 125 гривень, отримані в ході оперативної закупки у ОСОБА_5

28.02.2024 року грошові кошти, на загальну суму 300 гривень, які запаковано в спец пакет НПУ №PSP2134870 визнано речовими доказами.

Враховуючи викладене, слідчий просив прийняти заходи, направлені на запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вищезазначених речей (документів) шляхом накладення на них арешту, оскільки вони є речовими доказами, з метою їх збереження.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, зокрема, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Слідчий суддя, на даній стадії кримінального провадження, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані суду матеріали є достатніми для застосування в рамках даного кримінального провадження заходів його забезпечення, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Звертаючись до суду з клопотанням про арешт вказаного майна, слідчий зазначив, що метою такого заходу кримінального провадження є збереження речових доказів.

Отже, враховуючи, що вилучені предмети містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, а тому мають суттєве значення для встановлення об`єктивної істини та тих обставин, що складають предмет доказування у кримінальному провадженні, з метою збереження речових доказів та унеможливлення їх приховання, спотворення чи перетворення вище вказані предмети було вилучено, тобто слідчий суддя вважає, що надані слідчим матеріали доводять наявність правових підстав для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів.

Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання слідчого та застосувати захід забезпечення кримінального провадження, а саме, накласти арешт на речові докази, вилучені в ході особистого обшуку при затриманні в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_5 28.02.2024 року.

Керуючись ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Відділення поліції №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000174 від 05.02.2024 року про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт наречові докази, вилучені в ході особистого обшуку при затримані в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 28.02.2024 в лісо-смузі поряд з будинком №23 по вулиці Федора Караманиць в Покровському районі м. Кривого Рогу, а саме на: грошові кошти, на загальну суму 300 гривень, які запаковано в спец пакет НПУ №PSP2134870, з позбавленням права на їх відчуження, розпорядження, користування.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1