Справа № 206/2537/24
Провадження № 1-кс/206/610/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2024 місто Дніпро

Слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчої СВ ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, маючого базову середню освіту, неодруженого, який не має на утриманні малолітніх дітей чи інших непрацездатних осіб, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, в останнє 14.12.2015 Амур-Нижньодніпровським районним судом м. Дніпропетровська за ч. 2 ст. 186 КК України до покарання у виді 5 років позбавлення волі, на підставі ч. 1 ст. 71 КК України частково приєднано невідбутий строк 1 місяць позбавлення волі за вироком Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 10.12.2009 до відбуття 5 років 1 місяця позбавлення волі, 14.04.2020 звільнений за відбуттям строку покарання,

якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 . Зі змісту клопотання вбачається, що у провадженні СВ ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження № 0000349, відомості про яке до ЄРДР внесено 10.05.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 185 КК України. 23.05.2024 ОСОБА_5 обґрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 185 КК України. Під час досудового розслідування були встановлені ризики передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить та обставина, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення, яке віднесено до категорії тяжких злочинів, має непогашені судимості, тому усвідомлюючи про покарання, яке йому загрожує, може переховуватись від органів Національної поліції України, прокуратури та суду; про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те, що ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів, зокрема проти власності, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив, та підозрюється у вчиненні нового умисного злочину проти власності, що свідчить про можливість продовження злочинної діяльності, окрім того підозрюваний не має стійких соціальних зв`язків у суспільстві, зокрема, не працевлаштований, неповнолітніх дітей чи інших непрацездатних осіб на утриманні не має. Враховуючи вищевикладене, слідча просила застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, в період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Прокурор та слідча в судовому засіданні підтримали клопотання, підозру вважали обґрунтованою, ризики доведені, у зв`язку із чим клопотання просили задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні щодо клопотанням про застосування такого запобіжного заходу поклався на розсуд суду, підозру вважав обґрунтованою, однак з ризиками не погоджувався, оскільки він ніколи не переховувався від слідства та прокуратури, на виклики завжди приходив вчасно, інших злочинів не вчиняв та не планує, оскільки не бачить в цьому сенсу та має надію на отримання умовного строку покарання.

Вислухавши пояснення підозрюваного, доводи прокурора та слідчої, вивчивши та дослідивши подане клопотання та надані письмові матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, відповідно до витягу з ЄРДР по кримінальному провадженню № 0000349, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 10.05.2024, 09.05.2024 до чергової частини ВП № 4 ДРУП надійшло повідомлення від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що за адресою: АДРЕСА_2 виявила, що невідома особа здійснила крадіжку грошових коштів з картки «ПриватБанк», чим спричинила матеріальні збитки. 23.05.2024 до чергової частини ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт від слідчого СВ ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровський області про те, що в ході проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000349, було встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який 04.05.2024 привласнив карту АТ КБ «ПриватБанк», належну ОСОБА_6 та в подальшому розрахувався вказаною карткою у низці магазинів, розташованих на території м. Дніпро.

23.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання (доповнене) про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_5 отримав 27.05.2024 о 10 год. 30 хв.

В той же час відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

В обґрунтування обставин зазначених у клопотанні долучено наступні копії, а саме: витяг з ЄРДР по кримінальному провадженню № 0000349; витяг з ARMOR; протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 09.05.2024; протокол допиту потерпілої від 14.05.2024; виписка по картці АТ КБ «ПриватБанк» за 04.05.2024, що належить потерпілій ОСОБА_6 ; рапорт від 10.05.2024; заява ОСОБА_5 від 10.05.2024; протокол огляду від 10.05.2024; відповідь на запит начальника відділу охорони екомаркету «Сільпо» ТОВ «СІЛЬПО-ФУД», розташованого за адресою: м. Дніпро, пр. Петровського, буд. 13 від 20.05.2024; копії чеків екомаркету «Сільпо» ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» від 04.05.2024; відповідь на запит ТОВ «АТБ-МАРКЕТ», розташованого за адресою: м. Дніпро, пр. Д. Яворницького, буд. 113 від 20.05.2024; відповідь на запит ТОВ «АТБ-МАРКЕТ», розташованого за адресою: м. Дніпро, пл. Вокзальна, буд. 5 від 20.05.2024; журнали продажів касового сервера POS (за товарами) за 04.05.2024; відповідь на запит магазину «Зоря Дніпра», розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Привокзальна, буд. 3А від 14.05.2024; рапорт від 22.05.2024; протоколи допиту свідків: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 13.05.2024 та 20.05.2024; рапорт від 23.05.2024; протокол допиту підозрюваного від 23.05.2024; протокол проведення слідчого експерименту від 25.05.2024 та фототаблиця до протоколу від 25.05.2024.

Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, дійсно, дослідженні матеріали клопотання підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Однак, клопотання та матеріали, надані слідчим, не містять жодних об`єктивних доказів, які би обґрунтовували необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, а саме: слідча формально зазначивши в клопотанні про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому прокурор в судовому засіданні обґрунтовано не довела про наявність достатніх підстав вважати, що дійсно існує хоча б один із зазначених слідчою ризиків, передбачених статтею 177 КПК України і не навела жодних фактичних даних (належних доказів), які обґрунтовують існування таких ризиків, оскільки ризик переховування підозрюваного не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення та призначеного виду покарання, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду. Інших обґрунтувань або доказів на існування даного ризику слідчому судді не надано.

Також, жодним доказом не підтверджено наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення проти власності, оскільки виклад обставин, на підставі яких слідчий та прокурор дійшли висновку про наявність цього ризику суперечать долученим до клопотання документам, адже підозрюваний після звільнення по відбуттю покарання 14.04.2020 на протязі чотирьох років не притягався до кримінальної та адміністративної відповідальності.

Так, ЄСПЛ у справі «Ушаков та Ушакова проти України» 18 червня 2015 року указує на те, що Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Більше того, слід нагадати, що під час провадження на підставі Конвенції неухильно застосовується принцип affirmanti incumbit probatio (той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження).

Таким чином, зазначені ризики ґрунтуються виключно на суб`єктивних припущеннях слідчої та прокурора, не підтверджені жодним доказом, що прямо заборонено законом.

Також, слідчий суддя звертає увагу, що досудове розслідування триває з 10.05.2024 та жодних доказів про неявку підозрюваного на виклики слідчого, прокурора, вчинення ним іншого злочину в судовому засіданні не встановлено. Вказане свідчить про те, що підозрюваний належним чином виконує покладені на нього процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На переконання, слідчого судді, надані сторонами кримінального провадження докази доводять лише наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальним правопорушення.

В той же час, згідно ч. 3 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

До того ж, частиною 5 ст. 194 КПК України визначено, що якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Однак, клопотання слідчої, погоджене прокурором, взагалі не містить обґрунтування жодного обов`язку, який необхідно покласти на підозрюваного.

Згідно з ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Таким чином, слідчий суддя не може бути наділеним повноваженнями самостійно визначати для підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки таким чином він вийде за межі клопотання, що буде в свою чергу суперечити принципу диспозитивності.

Враховуючи, що прокурор в судовому засіданні довела лише наявність обставини, передбаченої п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 185 КК України, але не довела обставини, передбачені п.п. 2 та 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, але вважає можливим на підставі ч. 3 ст. 194 КПК України зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 7, 9, 131, 132, 176, 177, 178, 183, 184, 193, 194, 371-372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання слідчої СВ ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погодженого прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.

На підставі ч. 3 ст. 194 КПК України зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання

Слідчий суддя ОСОБА_1