28.05.2024 Справа № 756/6790/24
Номер справи 756/6790/24
Номер провадження 1-кс/756/1426/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Оболоснького УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кропивницьк, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовця, поданого в межах кримінального провадження № 0001710 внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування 26 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчому судді 28 травня 2024 року надійшло клопотання слідчого СВ Оболоснького УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , поданого в межах кримінального провадження № 0001710 від 26 травня 2024 року за ч. 1 ст. 115 КК України.

Прокурор у судовому засіданні підтримала подане клопотання, з підстав та мотивів викладених у ньому, просила його задовольнити, враховуючи що кримінальне правопорушення, яке інкримінуються підозрюваному належать до категорії особливо тяжкого злочину,.

Обсяг пред`явленої підозри доведений на даному етапі досудового розслідування зібраними доказами. Існують ризики, передбачені ст.177 КК Укрїни, тому з урахуванням того, що підозрюваний є військовозобов`язаним, проситьвизначити утримання на ІНФОРМАЦІЯ_2 по м. Києву та Київській області. Наполягала на задоволенні клопотання без визначення розміру застави, оскільки злочин вчинений проти життя та здоров`я.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 , покладався на розсуд суду. Посилався, що підозрюваний визнав провину, щиро розкаявся у скоєному, сам сповістив обставини вчиненого.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні визнав обсяг пред`явленої підозри. Проте зауважув, що у воду потерпілого не товкав. Дралися вони біля річки за два метри. Розкаюється у скоєному. Не усвідомлював, що вчиняє. Потерпілий йому погрожував, хапав за одяг.

Виклад обставин та правова кваліфікація

У провадженні слідчого відділення Оболонського УП ГУ НП у місті Києві перебуває кримінальне провадження № 0001710 від 26 травня 2024 року за ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 25 травня 2024 року приблизно о 18 год. 00 хв. ОСОБА_6 разом з ОСОБА_7 перебували за адресою: АДРЕСА_2 , біля приміщення магазину де вживали алкогольні напої. В подальшому о 20.00 год. ОСОБА_7 та ОСОБА_6 направились до водойми неподалік адреси: АДРЕСА_3 , продовжили вживати алкогольні напої.

Приблизно о 22.00 год. між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виник словесний конфлікт, який в подальшому переріс у боротьбу, у ході якої у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_6 взяв до рук ніж, який мав при собі та умисно наніс численні колото-різані та різані поранення тіла, після чого зіштовхнув ОСОБА_7 у водойму. В результаті чого ОСОБА_7 помер.

Обґрунтування клопотання.

ОСОБА_6 підозрюється у вбивстві, тобто в умисном протиправном заподіянні смерті іншій особі, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про що йому було повідомлено про підозру 27 травня 2024 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0001710.

Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_6 відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк від сими до п`ятнадцяти років.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується ( п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Мотивація суду

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 26 травня 2024 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001710 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

ОСОБА_6 затримано 26 травня 2024 року о 18:00 год. за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення на підставі ст. 208 КПК України.

У відповідності до положення п.п. 1, 3 ст. 276 КПК України ОСОБА_6 27 травня 2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_6 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до вимог пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція частини 1 статті 115 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Кропивницьк, громадянин України, не одружений, дітей не має, військовослужбовець, зареєстрований та проживає з батьками та сестрою за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри

Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, в умисном протиправном заподіянні смерті потерпілому ОСОБА_7 .

Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, на думку слідчого судді, доводять причетність ОСОБА_6 до події та обставин інкримінованого злочину, зокрема протоколами огляду місця події; допиту підозрюваного, який повідомив як скоїв злочин; протоколами допиту свідків; пред`явлення особи для впізнання за фотознімками; протоколом проведення слідчого експерименту.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчій судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, яка пред`явлена ОСОБА_6 .

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з огляду на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, впливати на свідків, вчинити нове кримінальне правопорушення, заявлені ризики заслуговують на увагу.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

Даний ризик підтверджується тим, що підозрюваний підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, вчиненого проти здоров`я та життя.

Втеча підозрюваного ОСОБА_6 зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляді згідно розумних строків КПК.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Обставинами, що підтверджують наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, є те, що ОСОБА_6 перебуваючи на свободі, добре знаючи свідків може незаконно впливати на них, що буде перешкоджати досудовому розслідуванню.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення слідчий суддя вважає малоймовірним, проте він має місце бути. Обставини, які підтверджують ризик передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що ОСОБА_6 08 травня 2024 року був направлений до реабілітаційного центру ДЗ «Центр психічного здоров`я та реабілітації» «Лісова поляна» МОЗ України, оскільки потребував психологічної реабілітації. За службовою характеристикою має не стабільний морально-психологічний стан. Перебування в оточенні військовослужбовців, наявність нестабільного психологічного стану може бути підставою для вчинення ОСОБА_6 нового умисного, злочину проти життя та здоров`я, тому існує необхідність в ізоляції від суспільства.

Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, який раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а так само і вчинити інші кримінальні правопорушення, а також і впливати на свідків з метою уникнення відповідальності.

За таких обставин, слідча суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1, 3 та 5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Питання умов тримання під вартою військовослужбовців врегульовано Порядком тримання засуджених, взятих під варту, заарештованих та затриманих військовослужбовців, затвердженим Наказом ІНФОРМАЦІЯ_3 № 394 від 03.11.2020 року, згідно пунктів 1,2 розділу XI, узяті під варту на підставі ухвали суду військовослужбовці розміщуються саме на ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідча суддя під час обрання ОСОБА_6 , запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване кримінальне правопорушення КК України відноситься до особливо тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні цього злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі; відсутні підтверджені належним чином дані, що стан його здоров`я несумісний з триманням під вартою на гаупвахті; щодо навності міцних соціальних зв`язків, суд не може їх констатувати; з липня 2022 року підозрюваний перебуває на військовій службі в військовій частині НОМЕР_2 .

Щодо альтернативного запобіжного заходу.

Підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, наприклад, домашній арешт.

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.

Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.

Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого.

Відповідно до пункту 1 частини 4статті 183 КК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у скоєнні злочину, вчиненого із застосуванням насильства, у відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя не визначає розмір застави, як альтернативний захід.

Проте, слідчий суддя звертає увагу на положення ч.5 ст. 115 КПК України, при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком, окрім іншого, строків тримання під вартою та який обчислюється з моменту фактичного затримання.

Частиною 1,2 ст.197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, - з моменту затримання.

Отже, з огляду на дату та час фактичного затримання ОСОБА_6 26 травня 2024 року о 18.00 год., строк дії ухвали суду закінчується 25 червня 2024 року, тому клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Оболоснького УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 59 діб до 25 липня 2024 року, включно, з утриманням на ІНФОРМАЦІЯ_2 по м. Києву та Київській області без визначення застави.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складений та проголошений 28 травня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1