Справа № 175/7178/24
Провадження № 1-кс/175/2117/24
Ухвала

Іменем України

20 травня 2024 року смт. Слобожанське

Слідчий суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 розглянувши скаргу військової частини НОМЕР_1 в особі представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 на бездіяльність за фактом не внесення відомостей Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

встановив:

До суду зі скаргою на бездіяльність ТУ ДБР у м. Краматорську (з дислокацією у м. Краматорську) за фактом не внесення відомостей Єдиного реєстру досудових розслідувань звернувся представник військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 .

В тексті скарги зазначено, що Військовою частиною НОМЕР_1 11.03.2024 року, у порядку статті 214 КПК України, на адресу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Краматорську, було направлено повідомлення про вчинення військовослужбовцем ОСОБА_3 військової частини НОМЕР_1 кримінального правопорушення, а саме щодо наявності в діях вищевказаної особи ознак кримінального правопорушення.

Слідчий суддя дослідивши матеріали скарги приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 304 КПК України строк оскарження дій чи бездіяльності слідчого становить десять днів з моменту вчинення дії або бездіяльності.

Зі скарги вбачається, що 11.03.2024 року в/ч НОМЕР_1 направила до ТУ ДБР повідомлення про вчинення кримінального правопорушення №5358/окп від 05.03.2024 року військовослужбовцем ОСОБА_3 . Встановити час, коли ТУ ДБР отримало заяву про вчинення військовослужбовцем кримінального правопорушення не вбачається за можливе, а тому суд керується датою відправки до ТУ ДБР заяви про вчинення правопорушення.

Частина 1 статті 214 КПК України зазначає, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Отже, відповідно до ст. 214 КПК України, бездіяльність слідчого розпочалася після невнесення відомостей до ЄДРДР 13 березня 2024 року. Строк на оскарження бездіяльності слідчого, яка полягає у невнесені відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення закінчився 23 березня 2024 року.

Як встановлено судом, що скарга подана до суду 13 травня 2024 року засобами системи «Електронний суд».

Додатково в скарзі зазначено, що скаржник вже звертався до слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області та ухвалою суду від 27.03.2024 року скаргу було повернуто у зв`язку із порушенням строків звернення до суду.

Звертаючись повторно скаржник зазначає, що звертається повторно до суду із відповідною скаргою, оскільки КПК передбачає повторне звернення при наданні до суду обґрунтованості поважності пропуску строку.

Проте, відповідно до ст. 304 КПК України вбачається, що законодавець не пов`язує момент настання бездіяльності та початок строку на її оскарження з отриманням відповіді щодо невнесення відомостей в ЄРДР.

Тобто, строк початку бездіяльності відраховується саме з моменту її настання.

Згідно п.3 ч.2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Скаржник, відповідно до змісту скарги, не надав до суду обґрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку на оскарження бездіяльності.

Крім того, необхідно зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України», яке прийняте палатою ЄСПЛ, право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Щодо пропорційності між використаними засобами та досягнутими цілями, то КПК України передбачає інший порядок вирішення вказаного питання, що дає можливість досягнути необхідну ціль.

Також, згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не може бути обмежено таким чином чи у такій мірі, що буде порушена сама його сутність.

Так, відповідно до ч.7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що скаржником не надано доказів поважності причин пропуску строку та не обґрунтовано об`єктивних обставин у зв`язку з якими такий строк пропущено.

Зважаючи на викладене приходжу до переконання, що строк оскарження дій та бездіяльність посадових осіб щодо зобов`язання внесення відомостей до ЄРДР, пропущено без поважних причин, тому скаргу слід повернути скаржнику.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ухвалив:

Скаргу військової частини НОМЕР_1 в особі представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 на бездіяльність за фактом не внесення відомостей Єдиного реєстру досудових розслідувань повернути.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її отримання до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1