СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2803/24
ун. № 759/8071/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2024 року м. Київ

слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання Головного управління Національної поліції м. Києві про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України в рамках кримінального провадження №0001848 від 11.05.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

18.04.2024 до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання про скасування арешту, накладеного ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 06.06.2023 у справі №759/10071/23 у кримінальному провадженні №0001848 від 11.05.2023 на вилучене майно, володільцем якого є ГУНП у м. Києві, а саме: автомобіль марки «FORD TRANSIT», VIN: НОМЕР_1 .

Клопотання обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 23.02.2024 надано дозвіл стороні обвинувачення передачі на обліковий баланс ГУНП у м. Києві транспортного засобу, автомобілю марки «FORD TRANSIT», VIN: НОМЕР_1 , якою фактично вирішено долю речового доказу у кримінальному провадженні №0001848 від 11.05.2023, внаслідок чого законним володільцем вилученого майна є Головне управління Національної поліції у м. Києві, однак під час реєстрації в ТСЦ на автомобіль марки «FORD TRANSIT», VIN: НОМЕР_1 виявлено обмеження реєстрації, перереєстрації та зняття з обліку на підставі ухвали слідчого судді про накладення арешту на вищевказаний автомобіль, оскільки при вирішенні судом питання щодо передачі транспортного засобу «FORD TRANSIT», VIN: НОМЕР_1 на обліковий баланс ГУНІ у м. Києві, судом не вирішено питання про зняття арешту, що на даний час порушує право володільця на відчуження, розпорядження та/або користування майном, а отже, законний володілець майна - ГУНП у м. Києві позбавлений можливості розпоряджатися та користуватися своїм майном, зважаючи на те, що транспортний засіб автомобіль марки «FORD TRANSIT», VIN: НОМЕР_2 необхідний для забезпечення службової діяльності ГУНП у м. Києві та у застосуванні заходу арешту майна відпала потреба.

Представник заявника у судове засідання не з`явився, про слухання справи повідомлений належним чином, причини неявки до суду не повідомив.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про слухання справи повідомлений належним чином, причини неявки до суду не повідомив.

З урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, положень ч. 2 ст. 174 КПК України, слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання у відсутність прокурора та слідчого, на підставі наявних матеріалів.

Вивчивши зміст, мотиви клопотання та надані до суду письмові докази слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 23.05.2023 постановою слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві визнано вилучений транспортний засіб «FORD TRANSIT», VIN: НОМЕР_1 речовими доказами.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 06.06.2023 накладено арешт на майно з позбавленням права розпоряджатися та користуватися майном, в тому числі і автомобілем марки «FORD TRANSIT», VIN: НОМЕР_1 .

23.02.2024 ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва задоволено клопотання про передачу арештованого майна для використання за призначенням та надання дозволу стороні обвинувачення щодо передачі на обліковий баланс ГУНП у м. Києві транспортного засобу «FORD TRANSIT», VIN: НОМЕР_1 .

Відповідно до довідки від 17.04.2024 №СЕД-11069-2024 на балансі ГУНП у м. Києві перебуває транспортний засіб «FORD TRANSIT», VIN: НОМЕР_1 , інвентарний номер НОМЕР_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Правові підстави для накладення арешту на майно визначені ст. 170 КПК України.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Громадяни для задоволення своїх потреб можуть користуватися об`єктами права державної та комунальної власності відповідно до закону. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції», заява №31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22.09.1994, Series А №296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява № 48191/99, пп. 49 - 62, від 10.10.2007).

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що слід врахувати необхідність забезпечення справедливого балансу між конкуруючими інтересами відповідної особи і суспільства в цілому. Необхідно зважати й на те, що цілі, згадані в цьому положенні можуть мати певне значення при визначені того, чи забезпечено баланс між вимогами відповідних суспільних інтересів і основоположним правом заявника на власність. В обох контекстах держава користується певним полем розсуду при визначені заходів, які необхідно вжити для забезпечення дотримання Конвенції. Рішення «Sargsyan v. Azerbaijan», n.220.

Під час судового розгляду встановлено, що законним володільцем вилученого транспортного засобу «FORD TRANSIT», VIN: НОМЕР_1 , інвентарний номер НОМЕР_3 є ГУ НП у м. Києві, який як зазначає, що його права порушені, зокрема на відчуження, розпоряджання та/або користування майном, оскільки не було вирішено питання про зняття арешту при передачі вказаного ТЗ на баланс ГУНП у м. Києві під час постановлення ухвали слідчого судді від 23.02.2024.

Частиною 4 ст. 21 КПК України встановлено, що здійснення кримінального провадження не може бути перешкодою для доступу до особи інших засобів правового захисту, якщо під час його здійснення порушуються права і свободи людини, гарантовані Конституцією і міжнародними договорами України, та статті 13 Конвенції, яка передбачає право особи на ефективний засіб правового захисту на національному рівні від порушень прав і свобод, гарантованих цією Конвенцією.

Тобто, чинним кримінальним процесуальним законом передбачено способи захисту прав власника або володільця майна, який не є учасником кримінального провадження. Разом з тим, чинним цивільно-процесуальним законом не передбачена можливість такого захисту у порядку цивільного судочинства.

Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, висловленими Великою Палатою Верховного Суду у постановах: від 24.04.2018 у справі № 202/5044/17 (провадження №14-119ц18); від 28.11.2018 у справі № 636/959/16-ц (провадження N? 14-366ц 18); від 12.122018 року у справі №640/17552/16-ц (провадження №14-418це18).

Таким чином, слідчий суддя, розглянувши клопотання подане володільцем майна, який не є учасником кримінального провадження, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням вищенаведеного прийшов до висновку, що у застосуванні заходів накладення арешту майна на автомобіль марки «FORD TRANSIT», VIN: НОМЕР_1 відпала потреба.

З огляду на вищевикладене слідчий суддя, розглянувши дане клопотання та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази з урахуванням ч. 10 ст. 170 КПК України, прийшов до висновку, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 170, 174, 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання Головного управління Національної поліції м. Києві про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України в рамках кримінального провадження №0001848 від 11.05.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України задовольнити.

Скасувати арешт, який накладений на підставі ухвали слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 06.06.2023 у справі №759/10071/23 у кримінальному провадженні №0001848 від 11.05.2023 на вилучене майно, володільцем якого є ГУНП у м. Києві, а саме: автомобіль марки «FORD TRANSIT», VIN: НОМЕР_1 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Святошинського

районного суду м. Києва ОСОБА_1