Справа №4816/435/24 Головуючий у суді у 1 інстанції -
Номер провадження 11-п/816/43/24 Суддя-доповідач - ОСОБА_1
Категорія - Крадіжка
УХВАЛА

Іменем України

02 квітня 2024 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_4 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми клопотання керівника Охтирської окружної прокуратури ОСОБА_5 щодо визначення територіальної підсудності обвинувального акту,

установила:

28.03.2024 до Сумського апеляційного суду надійшло клопотання керівника Охтирської окружної прокуратури ОСОБА_6 про визначення територіальної підсудності обвинувального акту із відповідними додатками у кримінальному провадженні № 0000214 від 11.03.2024 про обвинувачення ОСОБА_7 за ч. 4 ст. 185 КК, яке підсудне Великописарівському районному суду Сумської області. Своє клопотання прокурор обґрунтував тим, що 22.03.2024 зборами суддів Великописарівського районного суду Сумської області (протокол № 2) ухвалене рішення про тимчасове зупинення роботи Великописарівського районного суду Сумської області до усунення обставин, які зумовили об`єктивну неможливість здійснення судом правосуддя.

Будучи належним чином повідомленими про час і місце апеляційного розгляду, учасники судового провадження в судове засідання не з`явились, з клопотаннями про відкладення розгляду справи до суду апеляційної інстанції не звертались, тому колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд клопотання прокурора без участі сторін провадження та без фіксації судового засідання технічними засобами, що не суперечить вимогам кримінального процесуального закону.

Вислухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши подане прокурором клопотання, колегія суддів вважає, що вказане вище клопотання задоволенню не підлягає з таких підстав.

Зокрема, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, КПК та інших законів України (ч. 1-2 ст. 1 КПК), а завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК).

У випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу (ст. 9 КПК).

Відповідно ч. 1 ст. 34 КПК, кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо: 1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; 2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; 3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; 4) ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження. До початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження (крім кримінальних проваджень, що надійшли на розгляд Вищого антикорупційного суду) з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії рф у Донецькій та Луганській областях), а згідно ч. 2 цієї статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за клопотанням сторін, про що постановляється вмотивована ухвала. При цьому необхідно зауважити, що за загальним правилом кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування (ч. 1 ст. 32 КПК).

У той же час, кримінальний процесуальний закон містить окремий розділ, який визначає особливий режим судового розгляду в умовах воєнного стану, а саме положення ч. 9 ст. 615 КПК встановлюють виняток, зокрема під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, у межах територіальної юрисдикції яких вчинене кримінальне правопорушення, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

Тобто, у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений ст. 31 КПК, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду (ч. 13 ст. 31 КПК).

Визначення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася законним, компетентним, незалежним і неупередженим судом (ст. 7 Загальної декларації прав людини, ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права).

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом», а відповідно ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України, ст. 10 КПК). Будучи одним із проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Досудове розслідування кримінального провадження здійснили слідчі СВ Охтирського РВП ГУНП в Сумській області, обвинувальний акт був затверджений 22.03.2024 прокурором у приміщенні Охтирської окружної прокуратури за адресою: вул. Сумська, 12, м. Охтирка, тому ураховуючи положення ч. 9 ст. 615 КПК місце закінчення досудового розслідування вказаного кримінального провадження знаходиться під територіальною юрисдикцією Охтирського міськрайонного суду Сумської області, у зв`язку з чим, у разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати Великописарівським районним судом Сумської області правосуддя прокурор повинен скерувати обвинувальний акт до суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, який закінчив досудове розслідування, або до іншого суду, визначеному у порядку, передбаченому законодавством.

Таким чином, колегія суддів вважає за необхідне відмовити прокурору у задоволенні його клопотання про визначення територіальної підсудності обвинувального акту.

Керуючись ст. 34 КПК України,

постановила:

Відмовити керівнику Охтирської окружної прокуратури ОСОБА_8 в задоволенні його клопотання про визначення територіальної підсудності обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000214 від 11.03.2024 про обвинувачення ОСОБА_7 за ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3