№ 1-кс/760/3177/ 24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2024 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі : головуючого слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання

процесуального керівника у кримінальному провадженні, прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження, відомості про злочин якого внесені до ЄРДР за № 0000794 від 18.10.2023 року про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця м.Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 ,який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.114-1ч.1 КК України ,-

за участю прокурора - ОСОБА_3

підозрюваного - ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання процесуального керівника у кримінальному провадженні, прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження, відомості про злочин якого внесені до ЄРДР за № 0000794 від 18.10.2023 року про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.114-1ч.1 КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у громадянина України ОСОБА_4 при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах, але не пізніше 14.10.2023, виник та сформувався стійкий злочинний намір, направлений на вчинення кримінально караних діянь, що полягають перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період.

Так, ОСОБА_4 у невстановлений слідством час, але не пізніше 14.10.2023, ймовірно під впливом російських пропагандистських ЗМІ, сформував своє ставлення до подій, які мали місце після 20.02.2014 року, тобто початку військової операції РФ на території Автономної республіки Крим, внаслідок якої відбулась окупація частини території України, а в подальшому послідувала збройна агресія РФ на сході України і окупація частини Донецької і Луганської областей України, створення підконтрольних РФ адміністрацій, шляхом перекладання відповідальності за вказані події на Україну.

Таким чином, у громадянина України ОСОБА_4 при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах, але не пізніше 14.10.2023, виник та сформувався стійкий злочинний намір, направлений на вчинення кримінально караних діянь, що полягають у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, шляхом поширення інформації про заперечення правового стану воєнного часу, а також особистих даних військовослужбовців під час виконання останніми службових обов`язків.

На виконання свого умислу ОСОБА_4 у невстановлений досудовим розслідуванням час, зареєстрував обліковий запис у соціальній мережі «Facebook» під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 », за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_3 на який підписано 1138 користувачів мережі.

В подальшому, ОСОБА_4 , близько 02.00 год. 14.10.2023, під час комендантської години, що є складовою воєнного стану, перебуваючи за кермом автомобіля марки Citroen, д.н.з. НОМЕР_1 , на перетині АДРЕСА_2 був зупинений працівниками патрульної поліції разом з військовослужбовцями, залученими до патрулювання.

У той же час, після зупинки, вийшовши з автомобіля, ОСОБА_4 діючи умисно, з перешкоджання законній діяльності ЗСУ та інших військових формувань, використовуючи особистий мобільний телефон марки «Realme C21Y» (IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 ) з номером телефону: НОМЕР_4 здійснив відеозапис спілкування з військовослужбовцями, на якому зафіксовано персональні дані військовослужбовців, залучених до проведення заходів дотримування громадянами України положень щодо комендантської години.

Відразу після закінчення відеозйомки, ОСОБА_4 , продовжуючи свої дії, направлені на перешкоджання законній діяльності ЗСУ та інших військових формувань, яка розкриває форми та методи роботи ЗСУ та може призвести до витоку інформації щодо пересування сил та засобів Сил Оборони по місту Києву, діючи умисно, о 02 годині 16 хвилин 14.10.2023, опублікував вказаний відеозапис на своїй особистій сторінці в соціально-орієнтованій мережі «Facebook» під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_4

Таким чином, ОСОБА_4 усвідомлюючи протиправний характер власних намірів та дій, перебуваючи близько 02.00 год. 14.10.2023 на перетині АДРЕСА_2 , за допомогою особистого мобільного телефону марки «Realme C21Y» (IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 ) з номером телефону: НОМЕР_4 , що перебував у його розпорядженні, який під`єднаний до глобальної мережі Інтернет, умисно здійснював діяння, які полягають у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, шляхом поширення інформації про заперечення правового стану воєнного часу, а також особистих даних військовослужбовців під час виконання останніми службових обов`язків.

При цьому встановлено, що ОСОБА_4 , переслідуючи явно злочинний намір, здійснював вищевказані протиправні діяння в контексті триваючої збройної агресії РФ проти України, яка розгорнута на всій її території, отже, вчинив усі залежні від нього дії на шкоду Збройним Силам України та іншим військовим формуванням, та довів свій злочин до кінця.

Таким чином, за викладених вище обставин, ОСОБА_4 умисно здійснив діяння, які полягають у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, шляхом поширення інформації про заперечення правового стану воєнного часу, а також особистих даних військовослужбовців під час виконання останніми службових обов`язків, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.114-1 КК України.

Враховуючи викладене, 21.11.2023 органом досудового розслідування за погодженням із прокурором, в порядку ст. 278 КПК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Кривого Ріг Дніпропетровської області, зареєстрованому і проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , повідомлено про те, що він обґрунтовано підозрюється у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України та інших збройних формувань, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Повідомлення про підозру ОСОБА_4 у даному кримінальному провадженні обґрунтовуються зібраними доказами, а саме:

- рапортом про виявлене кримінальне правопорушення від 17.10.2023;

- протоколом огляду від 20.10.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_5 від 31.10.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_6 від 03.11.2023;

- протоколом обшуку житла від 21.11.2023

- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

29 січня 2024 року ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва до громадянина України ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 14.00 год. 27.02.2024 року.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 26.02.2024 громадянину України ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 14.00 год. 21.03.2024 року.

12 березня 2024 року обвинувальний акт щодо ОСОБА_4 направлено для розгляду до Подільського районного суду м. Києва.

Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від 13.03.2024 призначено підготовче засідання за обвинувальним актом стосовно ОСОБА_4 на 09.05.2024 на 10.00год.

Оскільки строк дії запобіжного заходу, обраного ОСОБА_4 закінчується, виникла необхідність у його продовженні.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України:

1. Переховуватися від органів досудового слідства та/або суду.

Підозрюваний ОСОБА_4 , вчинив інкримінований йому тяжкий злочин, санкція за вчинення якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, є підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового слідства та суду.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 перебував в розшуку в період з 30.11.2023 по 29.01.2024, що свідчить про високу ймовірність повторно вчинити спробу переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення відповідальності за вчинене ним кримінально-каране діяння.

5. Вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Водночас, злочинна діяльність ОСОБА_4 була спрямована на перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших збройних формувань, а тому перебуваючи на волі, може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому він підозрюється.

Крім іншого, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених вище, сторона обвинувачення також враховує вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, та постійного місця роботи і майновий стан.

Враховуючи характер кримінального правопорушення, яке пов`язане із злочинами проти основ національної безпеки України, майновий стан підозрюваного та інші обставини, визначені ст. 178 КПК України вважає, що продовження застосованого до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою наддасть можливість запобігти ризикам зазначеним у клопотанні.

Разом з тим, просить врахувати положення ч. 6 ст. 176 КПК України та ст. 183 КПК України та не визначити розмір застави.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Підозрюваний поводив себе агресивно, на зауваження не реагував, своїми діями всіляко намагався порушити порядок судового засідання.

За неодноразове порушення порядку в залі судового засідання суд ухвалив рішення про видалення підозрюваного ОСОБА_4 із зали судового засідання.

Заслухавши сторін провадження, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України N 475/97-ВР від 17.07.1997 Конвенція набула чинності для України 11.09.1997.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-IV від 23.02.2006 передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_4 .

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Згідно зі ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Разом із цим вирішуючи питання про наявність відносно підозрюваного ризиків з числа передбачених ст. 177 КПК України, суд приходить до висновку про доведеність ризиків щодо переховування від органів досудового розслідування або суду, в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Зазначені ризики є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до підозрюваного будь-якого іншого запобіжного заходу, оскільки інші запобіжні заходи не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного не можуть їм запобігти.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Таким чином, суд приходить до висновку, що прокурором доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, окрім як тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 183 КПК України може бути застосованим до ОСОБА_4 .

Виходячи з викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 30 днів, тобто до 17.04.2024 року включно.

На підставі п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя не визначає розмір застави щодо ОСОБА_4 .

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 183, 184, 196, 309, 376 ч. 2 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 30 днів, тобто до 17 квітня 2024 року 14.00. без визначенням йому альтернативного запобіжного заходу у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську міську прокуратуру.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення.

Суддя: