ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/119/24 Справа № 712/2450/24 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниДоповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_1
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2024 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючогоОСОБА_1
суддів секретарОСОБА_2 , ОСОБА_3 ОСОБА_4

за участю прокурора ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 березня 2024 року про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанови слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкаси) територіального управління ДБР, розташованого у м. Києві, у кримінальному провадженні № 0000036 від 13.06.2022 року,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси зі скаргою та просив скасувати постанову слідчого Четвертого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві (з дислокацією у м. Черкаси) ОСОБА_7 від 12.07.2023 року про закриття кримінального провадження № 0000036; скасувати постанову слідчого Четвертого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві (з дислокацією у м. Черкаси) ОСОБА_8 від 14.09.2022 року про відмову у визнанні потерпілим ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000036.

Скарга мотивована тим, що оскаржувана постанова про закриття кримінального провадження є незаконною, вона не відповідає вимогам ст. 110 КПК України.

Зазначає, що слідчим отримано покази свідків, а саме слідчого ОСОБА_9 та прокурора ОСОБА_10 , не за обставинами досудового розслідування, їхні покази не є належними доказами, які можна використати як підставу для закриття кримінального провадження. Під час їх допиту не здійснювалась відеофіксація.

Обставини, які відображені в заявах про правопорушення, так і залишились недослідженими та не надано їм належної правової оцінки. Письмовим поясненням від 15.06.2023 року не надано оцінку.

Один із свідків надав слідству завідомо недостовірні показання в частині надходження до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ухвали суду за результатами розгляду скарги на рішення слідчого.

Скаржник також вважає необґрунтованим посилання слідчого на відсутність шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

У скарзі скаржник вказує, які питання необхідно поставити слідчому ОСОБА_9 , прокурору ОСОБА_10 під час їх допиту.

Також скаржник зазначає, що слідчому необхідно допитати слідчого ОСОБА_9 , прокурора ОСОБА_10 за обставинами, описаними в заявах про правопорушення, з використанням засобів фіксації з необхідним переліком запитань, зазначених у скарзі; надати правову оцінку письмовим показам ОСОБА_6 від 15.06.2023 року; отримати завірені належним чином копії процесуальних документів у вигляді показів свідків, які відображені у постанові слідчого Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_9 від 04.04.2022 року про закриття кримінального провадження № 0003298; вручити підозру та скерувати обвинувальний акт до суду.

Відмовляючи у визнанні скаржника потерпілим, слідчий не обґрунтував, що заявнику не завдано шкоди у кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.03.2024 року в задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанови слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкаси) територіального управління ДБР, розташованого у м. Києві у кримінальному провадженні № 0000036 від 13.06.2022 року відмовлено.

Слідчий суддя мотивував ухвалу тим, що слідчим проведено вичерпний перелік слідчих дій у даному кримінальному провадженні, а тому постанова від 12.07.2023 року про закриття кримінального провадження №0000036 від 13.06.2022 є законною та обґрунтованою.

Що стосується вимоги скаржника про скасування постанови слідчого від 14.09.2022 року про відмову у визнанні потерпілим, слідчий суддя зазначив, що оскільки вирішення слідчим суддею питання, поставленого ОСОБА_6 у скарзі, після закриття провадження по кримінальному провадженню не відноситься до компетенції слідчого судді, так як не віднесено законодавцем до предмету судового контролю, слідчий суддя прийшов до висновку про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 про скасування постанови про відмову у визнанні його потерпілим. З указаною скаргою скаржник повинен був звернутися під час проведення досудового розслідування указаного кримінального провадження, що останнім зроблено не було.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.03.2024 року та постановити нову ухвалу, якою задовольнити скаргу в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги скаржник зазначає, що висновки суду не відповідають обставинам кримінального провадження.

Вказує, що прокурор 12.01.2023 року об`єднав своєю постановою матеріали кримінальних проваджень в одне провадження, в якому вже була наявна постанова слідчого Четвертого слідчого відділу територіального управління ДБР розташованого у м. Києві (з дислокацією у м. черкаси) ОСОБА_8 від 14.09.2022 року про відмову у визнанні потерпілим, яка скаржнику не надсилалася взагалі. Дана постанова винесена на підставі матеріалів кримінального провадження по трьох заявах, за якими внесено відомості до ЄРДР в порядку ч. 2 ст. 55 КПК України.

Після об`єднання матеріалів кримінального провадження було наступне внесення відомостей до ЄРДР за заявою від 02.11.2022 року в порядку ч. 2 ст. 55 КПК України.

Звертає увагу на те, що по заяві від 02.11.2022 року постанови про відмову у визнанні скаржника потерпілим не приймалося. Приєднання заяви по якій не прийнято рішення за ч. 5 ст. 55 КПК України до кримінального провадження в якому вже наявна постанова про відмову у визнанні потерпілим не скасовує автоматично статус потерпілого. Отже, на останню заяву по якій внесено відомості до ЄРДР повинна бути постанова.

Відповідно до письмових пояснень заявника (потерпілого) ОСОБА_6 від 15.06.2023 року, які були надані слідчому ОСОБА_7 зазначено загальні обставини, які описані в заявах про вчинення щодо скаржника кримінального правопорушення. Про будь-яку кримінальну відповідальність за відмову від надання показань, в якості свідка слідчий скаржника не повідомляв, що підтверджується записами на відеокамеру.

Крім того, додатково у протоколі допиту свідка скаржник зазначив власноручно про те, що на момент проведення процесуальної дії, постанови про відмову у визнанні його потерпілим він не отримував, а тому підстав надавати показання в якості свідка скаржник не вбачав.

Щодо доводів слідчого судді про те, що матеріали кримінального провадження не містять відомостей про те, що один із свідків надав недостовірні показання є необґрунтованим.

Так як, відповідно до постанови слідчого від 12.07.2024 року про закриття кримінального провадження зазначено про те, що під час допиту прокурор Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_10 зазначив, що ухвала Соснівського районного суду м. Черкаси у справі № 712/2388/22 до Черкаського районного управління не надходила Проте, відповідно до заяви ОСОБА_6 від 12.04.2022 року за штампом канцелярії Черкаського районного управління поліції ГУНП у Черкаській області прийнято оригінал ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси № 712/2388/22 з мокрою печаткою та підписом на 2 аркушах.

Копія вищевказаної заяви була разом з додатками до заяви від 10.05.2022 року за якою порушено кримінальне провадження на підставі ухвали слідчого судді. Тому, доводи суду про те, що твердження скаржника щодо недостовірності показань свідка не знайшли свого підтвердження та є неспроможними.

Також скаржник ОСОБА_6 просить апеляційний суд поновити строк на оскарження ухвали слідчого судді, який пропущений з поважних причин, оскільки ухвала суду була постановлена у відсутності скаржника.

Що стосується поновлення строк на апеляційне оскарження.

Відповідно до п. 3 ч. 2, 3 ст. 395 КПК України апеляційна скарга подається на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо, зокрема, ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений строк із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Матеріалами справи підтверджуються доводи апелянта щодо причин пропуску строку апеляційного оскарження, а саме ухвала слідчого судді від 19.03.2024 року постановлена у відсутності скаржника ОСОБА_6 . Суд вважає, що строк апеляційного оскарження пропущений апелянтом з поважних причин, а тому його слід поновити.

Також скаржник ОСОБА_6 просить розгляд справи проводити у його відсутності.

Участь учасників процесу в рамках апеляційного перегляду оскаржуваної скаржником ухвали слідчого судді в контексті вимог процесуального закону не є обов`язковою, у зв`язку із чим колегія суддів прийшла до висновку про можливість розгляду скарги за відсутності скаржника, який клопотав про розгляд справи у його відсутність.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Згідно до положень п. 3 ч. 1ст. 303 КПК України, під час досудового провадження заявником може бути оскаржене рішення слідчого про закриття кримінального провадження.

Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до статті 55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом. Суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 9 КПК України під час кримінального провадження прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КПК України прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкаси) Територіального управління ДБР, розташованого у м. Києві, перебувало кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000036 від 13.06.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 367 КК України.

Відповідно до витягів з ЄРДР досудове розслідування проводилося по факту неналежного виконання своїх службових обов`язків слідчим СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003298; по факту можливого перевищення службових повноважень прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_11 ; по факту можливого зловживання владою слідчим та процесуальним прокурором під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003298 від 29.11.2021.

12.07.2023 вказане кримінальне провадження закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, про що винесено відповідну постанову.

Указана постанова мотивована тим, що згідно з матеріалами вказаного кримінального провадження ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 08.12.2022 (справа № 711/5968/22) зобов`язано уповноважену особу Черкаської обласної прокуратури внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_6 від 02.11.2022 за фактом перевищення влади слідчим СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003298 від 29.11.2021.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26.08.2022 у справі № 711/4032/22 зобов`язано уповноважену особу Черкаської обласної прокуратури внести відомості до ЄРДР на підставі заяви ОСОБА_6 від 19.08.2022 з приводу можливого зловживання владою слідчим та процесуальним прокурором під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003298 від 29.11.2021

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28.06.2022 у справі № 711/2742/22 зобов`язано уповноважену особу Черкаської обласної прокуратури внести відомості до ЄРДР на підставі заяви ОСОБА_6 від 15.06.2022 з приводу можливого перевищення службових повноважень прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_11 .

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси № 711/2099/22 від 30.05.2022 зобов`язано уповноважену особу Черкаської обласної прокуратури внести відомості за заявою ОСОБА_6 за фактом неналежного виконання своїх службових обов`язків слідчим СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області під час здійснення досудового розслідування у кримінальному проваджені № 0003298.

Постановами прокурора від 13.09.2022 та 12.01.2023 матеріали досудових розслідувань об`єднано прокурором в одне кримінальне провадження за єдиним № 0000036.

Згідно з вказаними заявами ОСОБА_6 скаржиться на незаконні, на його думку, рішення чи бездіяльність слідчого Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 та процесуального керівника прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_10 під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003298.

Постановою від 14.09.2022 ОСОБА_6 відмовлено у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0000036.

На неодноразові виклики повістками слідчого для допиту в якості свідка ОСОБА_6 не являвся, про причини неявки не повідомляв.

У подальшому, з урахуванням ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 15.03.2023 у справі № 712/1744/23, якою скасовано попередню постанову слідчого від 17.02.2023 про закриття даного кримінального провадження, ОСОБА_6 викликано повторно для допиту в якості свідка.

На один з викликів 15.06.2023 ОСОБА_6 з`явився та надав (додав до протоколу) свої письмові пояснення, якими підтвердив свої доводи, викладені у його заявах. При цьому, після ознайомлення зі змістом протоколу допиту (зачитування його тексту вголос слідчим), ОСОБА_6 відмовився його підписувати, у зв`язку з чим відповідно до ст.ст. 104-107 КПК України вказане зафіксоване на відеозапис з допомогою цифрової відеокамери, а відеозапис на компакт-диску додано до протоколу, про що також виконано відмітки у протоколі.

Слідчим суддею було досліджено протокол допиту ОСОБА_10 в якості свідка, та протокол допиту ОСОБА_12 , в якості свідка.

Проведеним оглядом документів, а саме: відкритого Інтернет-ресурсу «Єдиний державний реєстр судових рішень» встановлено, що під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003298 ОСОБА_6 було відмовлено у відведенні слідчого ОСОБА_12 , досудове розслідування триває (скасовано постанову про закриття даного провадження від 21.02.2023), заявнику неодноразово відмовлено у задоволенні його скарг. Відповідні копії судових рішень приєднано до матеріалів даного кримінального провадження.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів прийшла до наступних висновків.

Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюються, не є злочином.

Під час досудового розслідування, не встановлено факту вчинення вказаних дій слідчим СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 та прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_11 з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для себе чи іншої фізичної або юридичної особи, а також наявності істотної шкоди від таких дій.

Також, не встановлено будь-яких обставин перевищення влади або службових повноважень у будь-якій з наведених вище форм слідчим СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 та прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_11 , а також щодо спричинення ними істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, інтересам юридичних осіб.

Слідчим суддею встановлено, що як вбачається з матеріалів досудового розслідування, зокрема, із заяви про злочин ОСОБА_6 та його клопотань і пояснень вбачається лише те, що заявник не згоден із діями, рішеннями слідчого та прокурора у певному кримінальному провадженні.

Разом з тим, факт незгоди заявника з такими діями та рішеннями безумовно не свідчить про вчинення кримінального правопорушення зазначеною службовою особою та спричинення ним будь-якої шкоди, а порядок їх оскарження визначено, зокрема, у ст.ст. 303-306 КПК України.

Таким чином, під час досудового розслідування встановлені фактичні дані, що впливають на кваліфікацію вчиненого, вказані данні підтверджені доказами, визначені відповідні суспільні відносини та норми, що їх регулюють, внаслідок чого орган досудового розслідування прийшов до висновку, що в діянні вказаної службової особи відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Мотивами прийняття цієї постанови є відсутність в діяннях слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 та прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_11 складів кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 367 КК України, зокрема, об`єктивних сторін вказаних злочинів, підставою зібрані під час досудового розслідування та наведені у постанові докази.

Так, оцінюючи законність прийнятої слідчим постанови та підстави для закриття кримінального провадження, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, визначені у ч. 1 ст. 91 КПК України. Частиною другою цієї статті КПК передбачено, що доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

За змістом положень ст.ст. 283, 284 КПК України закінчення досудового розслідування це завершальний етап стадії досудового розслідування, у межах якого підбиваються підсумки роботи слідчого, дізнавача і прокурора щодо вирішення завдань кримінального провадження, аналізуються всі зібрані докази та приймається підсумкове рішення у справі на стадії досудового розслідування.

Після виконання вимог ст. 91 КПК України, а саме встановлення обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, досудове розслідування визнається закінченим, тобто, якщо немає необхідності у проведенні ще будь-яких слідчих (розшукових) дій або негласних слідчих (розшукових) дій, спрямованих на збирання, перевірку та оцінку доказів, коли жодна з версій, які виникли, не залишилась не перевіреною.

Закриття кримінального провадження - це закінчення досудового розслідування, яке відбувається в силу наявності обставин, що виключають кримінальне провадження або за наявності підстав для звільнення особи від кримінальної відповідальності, а прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після дослідження всіх обставин кримінального провадження та безпосереднього дослідження і оцінки слідчим, прокурором показань, речей і документів, які стосуються цього провадження, у їх сукупності.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 15.03.2023 у справі № 712/1744/23 постанову старшого слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкаси) Територіального управління ДБР, розташованого у м. Києві, ОСОБА_8 від 17.02.2023 про закриття кримінального провадження №0000036 від 13.06.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 367 КК України, скасовано та матеріали досудового розслідування направлені для подальшого досудового розслідування кримінального провадження. Слідчий суддя вказав, що під час досудового розслідування не допитано заявника ОСОБА_6 . Інших недоліків слідчого під час закриття кримінального провадження 17.02.2023 року слідчим суддею не встановлено.

При дослідженні матеріалів кримінального провадження №0000036 від 13.06.2022 року, слідчий суддя встановив, що відповідно до протоколу допиту свідка ОСОБА_6 від 15.06.2023 року, останній не згоден з тим, що він є свідком, вважає обставини, зазначені у заявах про вчинення правопорушення, такими, що можуть свідчити про завдання шкоди, яку він оцінює як велику. ОСОБА_6 відмовився підписувати даний протокол, що зафіксовано на відеозапис.

Проте, 15.06.2023 року ОСОБА_6 надав слідчому письмові пояснення.

Свідок жодного пояснення слідчому не надав, протокол підписувати відмовився, надані письмові пояснення від 15.06.2023 року не є доказом у розумінні ст.ст. 95, 98, 99, 101 КПК України.

Отже, в зв`язку вищевикладеним слідчий суддя прийшов до висновку, з яким погоджується і колегія суддів, що доводи скаржника про те, що слідчим не враховані його покази є безпідставними.

Слідчим у постанові про закриття кримінального провадження від 12.07.2023 року проаналізовані викладені у заявах про вчинення кримінального правопорушення обставини та надана обґрунтована оцінка кожному доводу.

Також слідчим допитані в якості свідків слідчий ОСОБА_9 та прокурор ОСОБА_10 , які надали вичерпні відповіді щодо кримінального провадження № 0003298 від 29.11.2021 року.

Колегія суддів звертає увагу на те, що з Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що Соснівським районним судом м. Черкаси ухвалою від 01.02.2024 року у справі № 712/916/24 у задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_13 від 29.12.2023 року про закриття кримінального провадження № 0003298 від 29.11.2021 року відмовлено.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 14.02.2024 року у справі № 712/916/24 ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 01 лютого 2024 року залишено без змін.

Отже, обґрунтованість дій органу досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003298 від 29.11.2021 року була предметом судового контролю.

Слідчий суддя також встановив, що слідчим 14.09.2022 року винесено постанову про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_6 у наданні йому статусу потерпілого, однак постанова заявником не оскаржувалась до подання цієї скарги, а саме до 26.02.2024 року.

До повноважень слідчого не відноситься відшукування шкоди, завданої заявнику. Зазначення заявником, що йому завдано значної шкоди, без підтвердження відповідними доказами, не відповідає вимогам чинного Кримінального кодексу України.

Також матеріали кримінального провадження не містять відомостей про те, що один із свідків надав недостовірні покази, як про це зазначає скаржник.

Відповідно до ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до ст. 40 КПК України слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій. Слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

Постанова слідчого є мотивованою, вона відповідає вимогам ч. 5 ст. 110 КПК України, винесена слідчим внаслідок повного дослідження усіх обставин кримінального правопорушення. Слідчим проведено перелік слідчих дій, які відповідно до ст. 40 КПК України він уповноважений здійснювати.

Слідчим зроблено висновок про відсутність складу кримінального правопорушення внаслідок надання ним оцінки сукупності зібраних доказів, які містяться в матеріалах кримінального провадження. Також. матеріали кримінального провадження не містять вказівки процесуального керівника у порядку ст. 36 КПК України.

Отже, слідчий суддя прийшов до висновку, з яким погоджується і колегія суддів, що слідчим проведено вичерпний перелік слідчих дій у даному кримінальному провадженні, а тому постанова від 12.07.2023 року про закриття кримінального провадження № 0000036 від 13.06.2022 року є законною та обґрунтованою.

Що стосується постанови слідчого від 14.09.2022 року про відмову у визнанні скаржника потерпілим, колегія суддів зазначає наступне.

Пунктом 5 ч.1 ст. 3 КПК України визначено, що досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження.

Відповідно до положень п. 18 ч.1 ст. 3 КПК України основним призначенням слідчого судді є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Частиною 3 ст. 26 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Мета судового контролю полягає в тому, щоб досудове розслідування у кримінальних провадженнях проводилось із дотриманням принципу верховенства права.

Слідчий суддя - це суддя, уповноважений забезпечувати законність та обґрунтованість обмеження конституційних прав і свобод людини саме на досудовому провадженні у кримінальному провадженні.

На час звернення ОСОБА_6 до слідчого судді з даною скаргою, кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000036 від 13.06.2022 року закрито постановою слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкаси) ТУ ДБР, розташованого у місті Києві, від 12.07.2023 року, на підставі п. 2 ч.1 ст. 284 КПК України. Відомості про закінчення досудового розслідування вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п.2 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.

Проаналізувавши наведене, можна зробити висновок, що за загальним правилом, повноваження слідчого судді починаються разом із початком досудового розслідування, а моментом їх завершення є закінчення досудового розслідування в одній із форм, передбачених Главою 24 КПК України.

Виходячи з наведеного вище, оскільки чинним КПК України слідчий суддя не наділений повноваженнями щодо захисту процесуальних прав заявника після припинення досудового розслідування і закриття кримінального провадження, розгляд даної скарги виходить за межі компетенції слідчого судді.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 статті 7 цього Кодексу.

В зв`язку з вищевикладеним колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді, оскільки вирішення слідчим суддею питання, поставленого ОСОБА_6 у скарзі, після закриття провадження по кримінальному провадженню не відноситься до компетенції слідчого судді, так як не віднесено законодавцем до предмету судового контролю.

Судова колегія вважає, що суд першої інстанції, при здійсненні судового розгляду даної скарги, у відповідності до положень ст.ст. 284, 306, 307 КПК України, належним чином дослідив матеріали справи та обґрунтовано дійшов висновку, що постанова слідчого про закриття кримінального провадження, у зв`язку з відсутністю складу злочину за ст. 356 КК України ґрунтується на повному і всебічному досудовому розслідуванні.

Висновок слідчого судді про законність та обґрунтованість підстав закриття кримінального провадження є таким, що відповідає вказаним вище нормам закону і фактичним обставинам даного кримінального провадження, а доводи апеляційної скарги скаржниці не можуть слугувати підставою для скасування постанови, оскільки це не впливає на підстави, з яких дане кримінальне провадження було закрите.

Таким чином, слідчим дано оцінку усім зібраним доказам у їх сукупності, оцінено об`єктивну та суб`єктивну сторону кримінального правопорушення, відомості за яким були внесені до ЄРДР, внаслідок чого, слідчий цілком об`єктивно дійшов висновку про відсутність складу кримінального правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 367 КК України.

Тому всі обставини, на які апелянт посилається як на підстави для скасування постанов слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкаси) територіального управління ДЬБР, розташованих у м. Києві, враховані слідчим та перевірені слідчим суддею, які дійшли обґрунтованого висновку про відсутність складу злочину.

Будь-які докази того, що слідчий суддя порушив норми матеріального чи процесуального права заявником не надані.

Виходячи з наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що слідчим суддею розглянуто скаргу ОСОБА_6 з дотриманням положень кримінального процесуального закону та прийнято законне та обґрунтоване рішення.

За таких обставин колегія судів апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишає без задоволення, а ухвалу слідчого судді - без змін.

Керуючись ст.ст. 309, 405,407,419,422 КПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 березня 2023 року - залишити без змін.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1

ОСОБА_2

ОСОБА_3