Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 284/321/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" червня 2024 р. смт. Народичі

Народицький районний суд Житомирської області в складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

з секретарем ОСОБА_4

з участю прокурора ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

потерпілого ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Народичі у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000082 по обвинуваченню ОСОБА_6 за ч.2, ст.15, п.1 ч.2 ст.115, ч.1 ст.129 КК України, клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді в Народицькому районному суді Житомирської області перебуває кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр судових розслідувань за №0000082 від 02.03.2024 по обвинуваченню ОСОБА_6 за ч.2, ст.15, п.1 ч.2 ст.115, ч.1 ст.129 КК України.

Ухвалою слідчого судді Овруцького районного суду Житомирської області від 02 березня 2024 року, щодо ОСОБА_6 обрано запобіжний захід - тримання під вартою.

Ухвалою Народицького районного суду Житомирської області від від 29 квітня 2024 року щодо ОСОБА_6 продовжено строк тримання під вартою до 28.06.2024.

Прокурором Коростенської окружної прокуратури подано клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Клопотання прокурор обґрунтовує тим, що ризики, враховані при обранні запобіжного захо-ду у вигляді тримання під вартою та продовженні його строку, не зменшились, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, а саме у закінченому замаху на умисне протиправне заподіяння смерті двом особам та у погрозі вбивством, що дає підстави вважати, що обвинувачений перебуваючи на волі, може ухилятись від суду з метою уникнення покарання, наразі судовий розгляд триває, тому існують обгрунтовані ризики незаконно впливу на потерпілих та свідків, оскільки усі зазначені особи є місцевими жителями, з метою подальшого спотворення їх показів за для виправдання своїх дій чи підтвердження власної версії події, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки злочин скоїв в стані алкогольного сп`яніння. Застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить дотримання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з мотивів, зазначених у клопотанні.

Захисник у судовому засіданні щодо задоволення клопотання прокурора заперечував, просив застосувати більш м`який запобіжний захід, мотивуючи це тим, що ризиків переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином не існує. Крім того, на його думку є підстави в подальшому для перекваліфікації дій обвинуваченого на менш тяжкий злочин.

Обвинувачений підтримав думку свого захисника.

Потерпілий підримав думку захисника.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши матеріали криміналь-ного провадження, суд дійшов наступного висновку.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаче-ного ч.2 ст.15, п.1 ч.2 ст.115 КК України, а саме у закінченому замаху на вбивство двох осіб, яке є особливо тяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі.

Правилами статті 331 КПК України встановлено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно пунктів 1,3,5 частини 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно, шляхом підбурювання, вмовлянням, залякуванням впливати на покази свідків, понятих, які були присутні під час проведення огляду місця події, на свідків, які вже допитані по кримінальному провадженню та які можуть бути встановлені в ході судового розслідування та потерпілих, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до вимог ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбаченихст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Пунктом 4 частини 2 статті 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26.07.2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів». Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 року особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, що виправдовують попереднє ув`язнення. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Обмірковуючи правомірність та обґрунтованість клопотання прокурора, суд, важає на тяж-кість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, що дає підстави вважати, що обвинувачений перебуваючи на волі, може ухилятись від суду з метою уникнення покарання, а також те, що не допитані всі свідки, тому існують обгрунтовані ризики незаконно впливу на свідка.

Також, суд вважає непереконливим твердження прокурора про існування ризику переш-коджання обвинуваченим кримінальному провадженню іншим чином, оскільки таких доказів суду надано не було.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора, необхідно задоволь-нити та продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою тривалістю на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання останнім процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховуватись від суду та незаконно впливати на свідка.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.177, 178, 181, 184, 194, 201, 331 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою тривалістю 60 днів, до 26 серпня 2024 року.

Ухвала суду закінчує свою дію о 15 годині 00 хвилин 26 серпня 2024 року.

Ухвала суду може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий - суддя : ОСОБА_1 .

Судді: ОСОБА_2 ОСОБА_3