Справа № 132/2097/24
Ухвала

Іменем України

05.07.2024 місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в місті Калинівка Хмільницького району Вінницької області клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000251 від 02 липня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , звернулася 05.07.2024 року до слідчого судді Калинівського районного суду Вінницької області із клопотанням накладення арешту на майно, яке відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 05.07.2024 року передано на розгляд слідчому судді ОСОБА_5 .

В обґрунтування своїх вимог слідчий зазначає, що 01.07.2024 року о 21год.05хв. до відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області надійшла письмова заява від ОСОБА_6 про те, що в період часу з 19.06.2024 року по 01.07.2024 року за місцем проживання останнього, за адресою: АДРЕСА_1 , невідома особа, шляхом вільного доступу, з господарського приміщення, скоїла крадіжку одного мішка шроту із сої, вагою близько 60кг., чим спричинила майнової шкоди на суму 900грн.00коп. 02.07.2024 року відомості про дане кримінальне правопорушення були внесені до ЄРДР за № 0000251, та СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області розпочато досудове розслідування, під час проведення якого встановлено, що до вчинення крадіжки причетний ОСОБА_7 . 05.07.2024 року ОСОБА_8 добровільно видала працівникам відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області: білий мішок із вмістом соєвого шроту, який вона 20.06.2024 року придбала у невідомого чоловіка на ім`я ОСОБА_9 , в селі Корделівка, за грошові кошти в сумі 700грн.00коп. Вищевказаний поліпропіленовий мішок із вмістом шроту соєвого насипом, вагою 60кг., відповідно до постанови свідчого ОСОБА_3 від 05.07.2024 року, визнано речовим доказом в кримінальному провадженні. З метою забезпечення збереження вказаного речового доказу, слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням, яке просить задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав письмову заяву, згідно якої просить клопотання задовольнити та розглянути за його відсутності.

Прокурор в судове засідання не з`явився, його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього письмові документи, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

З доданих до клопотання матеріалів, слідчим суддею встановлено, що СВ відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000251 від 02 липня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

В рамках цього кримінального провадження, ОСОБА_8 добровільно видала працівникам відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області: поліпропіленовий мішок із вмістом шроту соєвого насипом, вагою 60кг., який вона 20.06.2024 року придбала у невідомого чоловіка на ім`я ОСОБА_9 , в селі Корделівка Хмільницького району Вінницької області, за грошові кошти в сумі 700грн.00коп.

Відповідно до постанови слідчого відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 від 05.07.2024 року, поліпропіленовий мішок із вмістом шроту соєвого насипом, вагою 60кг., визнано речовим доказом в кримінальному провадженні.

За частиною першою статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. …Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частина друга статті 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина п`ята статті 171 КПК України визначає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Таким чином, з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом правових підстав для накладення арешту на тимчасово вилучене майно (речі, предмети).

Слідчим суддею враховано розумність та співрозмірність обмеження права власності та наслідки арешту майна для власника майна, а також те, що у разі не накладення арешту на майно (речі, предмети) до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, є достатні підстави вважати, що можуть настати негативні наслідки, які перешкоджатимуть кримінальному провадженню.

Органом досудового розслідування надано достатньо доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення. Правові підстави для арешту майна (речей, предметів) в межах даного провадження підтверджуються матеріалами досудового розслідування. Зазначене майно (речі, предмети) у клопотанні слідчого є доказами у кримінальному провадженні, а тому накладення на них арешту необхідно для їх збереження.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що для ефективного розслідування даного кримінального провадження, орган досудового розслідування має потребу у збереженні цього майна (речей, предметів) до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

Застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків.

На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170-173, 309, 376, 532, 534 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000251 від 02 липня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на поліпропіленовий мішок із вмістом шроту соєвого насипом, вагою 60кг., який згідно заяви від 05 липня 2024 року був добровільно виданий ОСОБА_8 працівникам відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, та який відповідно до постанови слідчого відділення поліції № 1 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 від 05 липня 2024 року, визнаний речовим доказом в кримінальному провадження № 0000251 від 02 липня 2024 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження за № 0000251 від 02 липня 2024 року.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя