У Х В А Л А

іменем України

29 травня 2024 року м. Красилів

Слідчий суддя Красилівського районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВнП № 4 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000097 від 01 квітня 2024 року,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернулася з клопотанням, погодженим з прокурором Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

В обґрунтування клопотання зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється в тому, що будучи раніше судимим за злочин проти власності, на шлях виправлення не став та вчинив нове майнове кримінальне правопорушення.

Так, 31 березня 2024 року, близько 13 год. 00 хв., перебуваючи на території домогосподарство за адресою: АДРЕСА_1 , вказане домогосподарство належить ОСОБА_7 , у ОСОБА_5 виник умисел на викрадення майна, що зберігалося на території вказаного домогосподарства.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на скоєння крадіжки чужого майна, ОСОБА_5 , 31 березня 2024 року, близько 13 год. 00 хв., перебуваючи на території домогосподарство за адресою АДРЕСА_1 , усвідомлюючи що за його діями ніхто не спостерігає, та те що в Україні згідно Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 введено воєнний стан, строк якого в чергове продовжено з 05:30 год. 14.02.2024 на 90 діб згідно Указу Президента України №49/2024 від 05.02.2024, який затверджено Законом України №3564-IX 06.02.2024, із гаражного приміщення, умисно, таємно,повторно, з корисливих мотивів, шляхом вільного доступувикрав бензопилу ланцюгову марки «KENTAVR» модель «БП-5232ТНм ПРОФІ» жовтого кольору, яка належать ОСОБА_7 , винісши викрадене за межі домогосподарства та розпорядившись ним на власний розсуд, тим самим заподіяв потерпілому майнової шкоди на суму 2288, 20 гривень.

Своїми умисними діями, які виразились в таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

12 квітня 2024 року ОСОБА_5 оголошено підозру за ст. 124 КК України.

З метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної сторона обвинувачення просить застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, впливати на потерпілих, свідків чи іншим чином перешкодити розслідуванню.

У суді слідчий та прокурор просили задовольнити клопотання з мотивів зазначених у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував щодо застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту та покладення обов`язків.

Заслухавши думку учасників, дослідивши клопотання та матеріали провадження слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно зі ст. ст. 131, 132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу обвинуваченого та характер висунутого обвинувачення, тяжкість покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Положеннями статей 21, 24, 43 Конституції України передбачено, що усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними. Громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Сторона обвинувачення довела, що існує обґрунтована підозра вчинення кримінальних правопорушень такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування домашнього арешту. Винуватість підозрюваного доводиться дослідженими слідчим суддею письмовими доказами. За санкцією статті підозрюваному загрожує реальна міра покарання на тривалий термін позбавлення волі. Сторона обвинувачення обґрунтовано підозрює ОСОБА_5 у вчиненні злочину, є висока ймовірність того, що підозрюваний може вчиняти дії передбачені у ч. 1 ст. 177 КПК України, а також переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Інші більш м`які запобіжні заходи не будуть дієвими та не зможуть запобігти зазначеним ризикам. Враховуючи викладене, до підозрюваного ОСОБА_5 слід застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту. Обираючи вид домашнього арешту, слідчий суддя вважає, що на підозрюваного слід покласти обов`язки, які забезпечують його належну процесуальну поведінку, разом з тим не потребує дублювання такий зазначений слідчим процесуальний обов`язок, як обов`язок не залишати місце проживання в нічний час, оскільки сам запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і полягає в цьому.

Крім цього, строк, на який застосовується даний запобіжний захід, слід визначити не два місяці, а в межах строку досудового розслідування, тобто 12 червня 2024 року, оскільки підозра була повідомлена ОСОБА_5 12 квітня 2024 року.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що такий запобіжний захід, як домашній арешт в повній мірі забезпечує виконання підозрюваним ОСОБА_5 своїх процесуальних обов`язків, запобігає існуючим ризикам та повністю відповідає меті запобіжного заходу відповідно до ст. 177 КПК України, та доходить до висновку про необхідність обрання даного запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст.132, 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, який полягає у забороні останньому залишати з 22.00 год. по 06.00 год. житло за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту,в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання.

Строк дії ухвали до 12 червня 2024 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Виконання ухвали доручити органам Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1