УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_7 , погоджене з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Омелянівка Коростенського району Житомирської області, одруженого, працюючого на посаді старшого оперуповноваженого ПОРВ ВПС «Бориспіль 1» ГОРВ ЛКПП «Київ», зареєстрованого за адресою: ОКПП «Київ», раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28 ч.3 ст. 332 КК України, у кримінальному провадженні № 0000346 від 18.04.2024 року,-

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_7 , погоджене з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28 ч.3 ст. 332 КК України у кримінальному провадженні №0000346 від 18.04.2024 року.

Вказане клопотання, обґрунтоване тим, що Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000346 від 18.04.2024 за ознаками вчинення злочинів, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 332 КК України, та за підозрою ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 332 КК України.

13.05.2024 року о 17 годині 34 хвилин ОСОБА_4 затримано за підозрою у вчиненні злочину.

13.05.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 332 КК України.

Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, та доводять, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів крім тримання поді вартою не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, підтверджуються наступними матеріалами кримінального провадження: протоколами допиту свідків ОСОБА_14 від 22.04.2024, ОСОБА_15 від 19.04.2024, ОСОБА_16 від 19.04.2024; протоколами за результатами негласних слідчих (розшукових) дій; протоколом огляду місця події від 13.05.2024; протоколом огляду вмісту (інформації) мобільного телефону ОСОБА_10 від 13.05.2024; протоколом обшуку від 13.05.2024; протоколом допиту підозрюваного від 13.05.2024; протоколами допитів підозрюваних ОСОБА_11 та ОСОБА_13 від 14.05.2024; протоколом огляду цифрового носія інформації від 14.05.2023.

Крім того, слідчий звертає увагу слідчого судді, що необхідність застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зумовлена наявністю обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 332 КК України та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, спотворити або сховати будь-яку із речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Відповідно до ст. 12 КК України злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 є тяжким, має високий ступінь суспільної небезпеки, за який передбачена можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років, тому усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, що загрожує йому, у разі визнання його винним у інкримінованого йому кримінального правопорушення останній може спробувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Вважають, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо об`єктивної можливості переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування у разі не застосування йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вказали, що підозрюваний, будучи особою яка притягується до кримінальної відповідальності (кримінальне провадження № 0000116 , судова справа №359/9619/17 ) за вчинення корупційного кримінального правопорушення, а також будучи визнаним винним Бориспільським районним судом Київської області у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, подав до суду апеляційної інстанції клопотання, про зупинення судового провадження за апеляційною скаргою на вирок суду від 05.05.2021, у зв`язку із призовом на військову службу під час мобілізації.

Вказані дії ОСОБА_4 вчинені з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки замість виконання свого конституційного обов`язку, передбаченого ст. 65 Конституції України, ОСОБА_4 , керуючись корисливим мотивом, діючи за попередньою змовою групою осіб, у період проходження військової служби вчинив злочин, який згідно Розділу XIV КК України віднесено до категорії кримінальних правопорушень у сфері охорони державної таємниці, недоторканості державних кордонів і забезпечення призову та мобілізації.

Враховуючи те, що незважаючи на проведенні органом досудового розслідування слідчі і процесуальні дії, на це час не встановленні всі обставини вчинення кримінального правопорушення та не встановлено всіх речей (речових доказів) та документів, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані з метою доказування обставин, визначених ст. 91 КПК України.

Так, ОСОБА_4 , будучий працівником оперативного підрозділу ДПС України та обіймаючи посаду старшого оперуповноваженого ПОРВ ВПС «Бориспіль 1» ГОРВ ЛКПП «Київ» обізнаний із способами і методами документування злочинних дій, може вчиняти дії, спрямовані на здійснення тиску на свідків кримінального правопорушення, з метою зміни їх показів або відмови від раніше наданих показів, вчиняти дії спрямовані на знищення або спотворення зібраних доказів у кримінальному провадженні, або створенні штучних доказів своєї непричетності до інкримінованого правопорушення, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Вказаний ризик, також існує щодо свідків, які були допитані органом досудового розслідування, анкетні відомості яких стали відомі ОСОБА_4 .

Крім цього, вказали, що зважаючи на особу підозрюваного, зокрема ураховуючи його професійні здібності та навички, ураховуючи інкриміноване діяння, яке вчинене за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_4 може вдатись до вчинення дій, спрямованих на зміну або відмову від наданих співучасниками злочину показів щодо обставин кримінального правопорушення, зокрема щодо ролі ОСОБА_4 у організації та безпосередньому вчиненні злочину.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та просив задовольнити його у повному обсязі, зазначивши про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначених у ст. 177 КПК України, тому ОСОБА_17 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, що зумовлено виконанням передбаченого ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження.

Захисники ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечували з приводу клопотання слідчого, вважають, що ризики неправомірної поведінки відсутні. Просили врахувати дані про особу ОСОБА_4 , який має постійне місце проживання, одружений, має на утриманні малолітню дитину, працює, раніше не судимий. Вважають достатнім та можливим запобіжним заходом такий, що не пов`язаний з триманням під вартою. Заявлений розмір застави уважають завідомо непомірним.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисників, дослідивши наявні у матеріалах клопотання докази, слідчий суддя приходить до такого висновку.

У судовому засіданні встановлено, що Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000346 від 18.04.2024 за ознаками вчинення злочинів, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 332 КК України, та за підозрою ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 332 КК України.

13.05.2024 року о 17 годині 34 хвилин ОСОБА_4 затримано за підозрою у вчиненні злочину.

13.05.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 332 КК України.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Так, відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У відповідності до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення.

Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, та доводять, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів крім тримання поді вартою не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, підтверджуються наступними матеріалами кримінального провадження: протоколами допиту свідків ОСОБА_14 від 22.04.2024, ОСОБА_15 від 19.04.2024, ОСОБА_16 від 19.04.2024; протоколами за результатами негласних слідчих (розшукових) дій; протоколом огляду місця події від 13.05.2024; протоколом огляду вмісту (інформації) мобільного телефону ОСОБА_10 від 13.05.2024; протоколом обшуку від 13.05.2024; протоколом допиту підозрюваного від 13.05.2024; протоколами допитів підозрюваних ОСОБА_11 та ОСОБА_13 від 14.05.2024; протоколом огляду цифрового носія інформації від 14.05.2023.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, а отже в оцінці цього питання кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням сталої практики ЄСПЛ, про що прямо вказує ч. 5 ст. 9 КПК України.

Так, у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою ЄСПЛ розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що необхідні для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення особі обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав осіб.

Не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

З урахуванням письмових доказів, що додані до клопотання та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра є обґрунтованою, а докази, надані органом досудового розслідування, є, на даний час, досить вагомими, щоб свідчити про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що на стадії досудового розслідування кримінального провадження останній не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно нього запобіжного заходу.

Водночас, обов`язковою умовою для застосування запобіжного заходу має бути доведеність сукупності обставин, визначених ч. 1 ст. 194 КПК України, яка вимагає від прокурора довести не лише наявність обґрунтованої підозри, а надати докази на підтвердження підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, на які посилається слідчий у клопотанні та обґрунтувати недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, визначеним у клопотанні.

Суд оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваного від суду, впливу на інших причетних осіб, як такий, що існує з високим степенем вірогідності вчинення таких дій, з огляду на додані до клопотання слідчого фактичні дані, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, з огляду на особу підозрюваного та характер зв`язків, які склалися між причетними до події особами, обсяг підозри попередньою змовою групою осіб.

Ризик переховування від правосуддя обумовлюється можливістю також притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання у виді позбавлення волі.

Крім того, існує ризик того, що підозрюваний взмозі знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей та документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки існують дані про вжиття заходів конспірації причетними особами, обґрунтовані підозри, сторони обвинувачення, що ОСОБА_4 вжив дії, направлені на зникнення слідів злочину. На даний час на початковій стадії не встановлені всі обставини, досудове розслідування триває, в ході якого проводяться слідчі дії.

Встановлюючи ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні.

Тобто, ризик незаконного впливу існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Як вбачається з матеріалів справи, підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків, інших причетних осіб, у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки він може володіє даними щодо їх місцезнаходження, та іншими контактними даними, наявні достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі ОСОБА_4 матиме можливість незаконно впливати на вказаних учасників, з огляду на вчинення дії групою осіб, відносини, які склалися між особами, ролі ОСОБА_4 , який є працівником оперативного підрозділу ДПС України, його активної ролі під час вчинення злочину.

Слідчий суддя враховує, що показання свідків у вказаному кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище ОСОБА_4 як підозрюваного, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що останній наділений потенційною можливістю, в тому числі і дистанційно, через інших осіб, впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

Також існують ризики передбачені п.п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, обставини вчинення кримінального правопорушення на теперішній час у повному обсязі не встановлені, досудове розслідування триває, з урахуванням також обсягу та обставин підозри, системного характеру інкримінованих дій.

За таких обставин, з урахуванням характеру вчинених кримінальних правопорушень та особи підозрюваного, який може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, що повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а тому слідчий суддя уважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків та надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених ст. 2 КПК України.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує вік підозрюваного, майновий стан, сімейний стан, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя, обставини вчинення кримінального правопорушення, а також потенційну можливість вчинення ним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому слідчий суддя вважає, що в даному випадку у межах даного кримінального провадження саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою має забезпечити виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні.

Разом із цим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя враховує конкретні обставини кримінального провадження, інкриміновані дії із корисливих мотивів, розмір отриманих коштів та суспільну небезпеку інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, майновий, сімейний стан та інші дані, які характеризують особу підозрюваного та його спосіб життя, а також те, щоб розмір застави не був для нього занадто непомірним та міг у повній мірі забезпечити його належну процесуальну поведінку, у зв`язку з чим прийшов до висновку, що застава в розмірі 10000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків. Обставини підозри, розміру коштів, які підлягали сплаті за незаконне переправлення осіб через державний кордон, системність дій, характер інкримінованих дій, та дані про особу підозрюваного в сукупності свідчать про виключність випадку та що застава в межах, визначених п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, не здатна забезпечити виконання особою, яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених обов`язків. Тому застава визначається в розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Водночас, враховуючи доведені прокурором обставини, у випадку внесення застави слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

При цьому слідчий суддя враховує, що у судовому засіданні не було встановлено обставин, які б свідчили, що підозрюваний ОСОБА_4 за станом здоров`я не може утримуватися в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Керуючись статтями 2, 7, 8, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_7 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою встановити в межах строку досудового розслідування, тобто до 11 липня 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі 10000 (десять тисяч) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 30 280 000 грн. (тридцять мільйонів двісті вісімдесят тисяч) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 , такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- носити електронний засіб контролю;

- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними ОСОБА_13 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_10 , свідками ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 в даному кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків - 2 місяці з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави у розмірі, визначеному судом.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1