Ухвала

Іменем України

07 червня 2024 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000863 відносно ОСОБА_9 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч.3 ст. 307 КК України -

встановив:

При оголошенні перерви для продовження дослідження матеріалів, прокурор ОСОБА_3 заявила клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Клопотання обґрунтовує тим, що у ході судового розгляду кримінального провадження та вивчення відомостей щодо особи обвинуваченого установлені ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Сторона захисту заперечували щодо клопотання прокурора, просила змінити її підзахисному запобіжний захід на нічний домашній арешт, так як ризики стороною обвинувачення не доведені. Окрім того, просила змінити обвинуваченому ОСОБА_5 адресу перебування під домашнім арештом.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання свого захисника.

Суд, заслухавши клопотання прокурора і захисника, дослідивши їх доводи і обґрунтування, вважає, що клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК).

Отже, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення дієвості кримінального провадження, тобто досягнення його завдань.

Відповідно до частини 1 статті 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання… обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого… обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому… обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: (1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На переконання суду, наявні достатні підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_5 може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК і вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу на більш м`який, суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини.

Отже, з урахуванням викладеного вище, суд вважає, що в теперішній час запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту є обґрунтованим і співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі обвинуваченого ОСОБА_5 характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінується, не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, переховуванням від суду.

Саме такий запобіжний захід може як запобігти імовірному ризику, так і забезпечити належну поведінку обвинуваченого в процесі розгляду кримінального провадження в суді.

Враховуючи вказані обставини суд вважає, що такий запобіжний захід як цілодобовий домашній арешт забезпечить дотримання обвинуваченим ОСОБА_5 процесуальних обов`язків під час судового розгляду кримінального провадження, тому клопотання захисника та обвинуваченого про зміну запобіжного заходу задоволенню не підлягає, а клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу слід задовольнити.

Керуючись ст.ст. 131, 177, 194, 331, 350 КПК України, суд -

ухвалив:

Оголосити перерву у судовому провадженні до 17 червня 2024 року до 16.00 години.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку цілодобового домашнього арешту ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 без застосування електронного засобу контролю строком на два місяці, тобто до 07 серпня 2024 року, з обмеженнями визначними ухвалою визначеною від 22 лютого 2024 року.

Клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу відносно її підзахисного на нічний домашній арешт залишити без задоволення.

Контроль за виконанням даної ухвали в частині цілодобового домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_5 покласти на прокурора.

Копію ухвали вручити захисникам, прокурору і обвинуваченим, направити начальнику Криворізького районного управління поліції.

Ухвала в частині зміни запобіжного заходу може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1