Справа №:755/3399/24
Провадження №: 1-кс/755/805/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" лютого 2024 р.

м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва (далі Суд) у складі слідчої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , про застосуванн запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.01.2024 року за № 0000253 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу (далі КК) України, установив:

До слідчого судді цього місцевого надійшло вказане клопотання слідчого, котре погоджене з прокурором у кримінальному провадженні - Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 .

В цьому провадженні в судове засідання особи не прибули, однак 26 лютого 2024 року на адресу суду надійшла заява слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , від того ж дня про повернення матеріалів клопотання для доопрацювання без розгляду.

Однією з форм вираження принципу демократичної організації держави у кримінальному судочинстві є диспозитивність, як загальна засада кримінального провадження, котра, відповідно до положень ст. 26 КПК, полягає в тому, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Позаяк, діюче кримінальне процесуальне законодавство України, зокрема ст. 36, 40 КПК України, передбачають, що прокурор, слідчий здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Зазначена правова норма гарантує незалежність посадової особи органу державного обвинувачення у виборі у визначених законом межах способу здійснення своїх повноважень, в тому числі у прийнятті тих чи інших рішень, що є запорукою їх неупередженості й ефективності. Процесуальна самостійність прокурора, слідчого і їх свобода нарівні з протилежною стороною у відстоюванні тієї чи іншої правової позиції є чинниками справедливого балансу прав та законних інтересів усіх учасників процесу, а також інших осіб, держави й суспільства.

Завданням слідчого судді, відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Способи такого контролю обмежені визначеною кримінальним процесуальним законом процедурою, яка передбачає, в тому числі, чіткий розподіл повноважень і недопустимість заміщення слідчим суддею, як і судом, функцій органів державного обвинувачення та досудового розслідування (див. постанову ВП ВС від 04 квітня 2019 року у провадженні № 11-945сап18).

Тобто, системний аналіз положень КПК України свідчить, що подання того чи іншого клопотання у конкретному кримінальному провадженні є правом особи, а не обов`язком через, що реалізується нею на власний розсуд.

Таким чином, право подачі заяви про повернення клопотання для доопрацювання також являється таким правом, оскільки полягає у вільній реалізації свого права у спосіб передбачений КПК України, чим власне і гарантується незалежність посадової особи органу державного обвинувачення у виборі у визначених законом межах способу здійснення своїх повноважень, в тому числі у прийнятті тих чи інших рішень, що є запорукою їх неупередженості й ефективності.

За таких обставин, слідча суддя вважає за необхідне, клопотання повернути слідчому.

З цих підстав та керуючись ст.ст. 369 - 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, Суд постановив:

клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.01.2024 року за № 0000253 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу (далі КК) України, повернути слідчому ОСОБА_3 .

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідча суддя ОСОБА_1