ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/2038/24

Провадження № 1-кс/210/642/24

11 квітня 2024 року

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 підозрюваний ОСОБА_4 , за участі слідчого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривий Ріг клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному 01.04.2024, року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000384, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Кривий Ріг, Дніпропетровської області, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, на утриманні малолітніх, неповнолітніх дітей не маючого, з середньою освітою, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку ст. 89 КК України раніше не судимий

- підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

Слідчому судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 11 квітня 2024 року надійшло клопотання слідчого, погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арештупідозрюваному ОСОБА_4 .

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, з мотивів викладених у ньому. Вважає, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є доцільним та забезпечить виконання процесуальних обов"язків.

Підозрюваний не заперечував проти застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Крім того підозрюваний ОСОБА_4 зазначив, що майно повернуто потерпілому.

Слідчий підтримав клопотання з мотивів, викладених у ньому.

Виклад обставин та правова кваліфікація

Відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 (зі змінами, внесеними Указами Президента України № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, № 341/2022 від 17.05.2022, №573/2022 від 12.08.2022, №575/2022 від 07.11.2022, №58/2023 від 06.02.2023, № 254/2023 від 01.05.2023, №451 від 26.07.2023, №734/2023 від 06.11.2023, №49/2024 від 05.02.2024) в Україні введено воєнний стан, у період дії якого ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисного корисливого кримінального правопорушення за наступних обставин:

ОСОБА_4 підозрюється у тому, що він 01.04.2024, приблизно о 12 годині 30 хвилин, перебуваючи біля ресторану «МакДональдз» розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , побачив біля паркану вказаного ресторану велосипед марки «Corso», моделі «Magnus», чорно-зеленого кольору. Надалі у ОСОБА_4 раптово виник умисел на таємне, шляхом вільного доступу, під час дії воєнного стану, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій раптово виниклий умисел на таємне викрадення чужого майна, користуючись відсутністю уваги з боку свідків та інших осіб, діючи умисно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, всупереч інтересам власника, шляхом вільного доступу, достовірно знаючи, що велосипед, який знаходиться біля паркану поблизу ресторану « ІНФОРМАЦІЯ_2 » розташованого за адресою: АДРЕСА_3 йому не належить в період часу приблизно з 12 годині 30 хвилин по 12 годину 35 хвилинтаємно викрав велосипед марки «Corso», моделі «Magnus», чорно-зеленого кольору вартістю 7433,33 гривень, що належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Після чого, ОСОБА_4 , разом з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_6 матеріального збитку на загальну суму 7433 гривні 33 копійки.

Обґрунтування клопотання.

У вчиненні кримінального правопорушення за описаних вище обставин підозрюєтьсяОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

В ході досудового розслідування зібрано сукупність належних і достатніх доказів, які підтверджують причетність ОСОБА_4 до інкримінованого йому кримінального правопорушення, що слугувало підставою для повідомлення про підозру.

11.04.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

Положення закону, якими керувався слідчий суддя при вирішенні клопотання.

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

З метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження, до яких згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок їх застосування визначений главою 18 КПК України.

Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є, зокрема: домашній арешт. У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного - особи, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, або особи, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Згідно з вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності.

Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин: - чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення; - чи наявні ризики кримінального провадження; - чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною 1 статті 176 КПК України може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам; - індивідуальні обставини підозрюваного, передбачені статтею 178 КПК України.

За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Встановлені слідчим суддею обставини та мотиви, із яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали.

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено: витяг з Єдиного Реєстру досудових розслідувань від 01.04.2024 року, протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, протокол допиту потерпілого, висновок експерта, протокол допиту свідків, протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, повідомлення про підозру.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, яка пред"явлена ОСОБА_4 .

На даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує питання винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, та на підставі оцінки сукупності наданих стороною обвинувачення доказів визначає за стандартом "обґрунтованої підозри" лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

11.04.2024року ОСОБА_4 набув статусу підозрюваного, оскільки останнього повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, за ознаками незаконного таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

Санкція частини 4 статті 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, враховує високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження. На виконання сторони обвинувачення.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, може незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Заявлені ризики заслуговують на увагу.

Ризик переховування та/або втечі (п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України) оцінюється у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

При дослідженні ризику переховування враховується та обставина, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, офіційно не працює, тобто не має належних та постійних засобів для існування, не одружений та не має на утриманні малолітніх дітей або інших осіб. Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, може викликати бажання стати на шлях переховування, враховуючи можливість вільно пересуватися, у тому числі й за кордон.

Обставинами, що підтверджують наявність ризику вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний не вживає заходів щодо працевлаштування та не має постійного доходу, а так само й спосіб вчинення злочину, у якому він підозрюється, що може спонукати його продовжити злочинну діяльність у випадку застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт.

Слідчий суддя погоджується, що існують ризики, передбачені пунктом 1,5 частини 1 статті 177 цього Кодексу, на які вказує прокурор.

Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою запобігання доведених ризиків .

Дослідивши представлені сторонами кримінального провадження обставини, слідчий суддя приходить до висновку про вагомість на даному етапі доказів причетності підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України; та враховує, що інкримінований злочин відноситься до тяжких.

Застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту мінімізує заявлені ризики, та на етапі досудового розслідування являється ефективним та здатним забезпечити виконання ОСОБА_4 процесуальних обов"язків.

Щодо альтернативного запобіжного заходу

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутністю осіб, які заслуговують на довіру. Особисте зобов`язання не можуть бути застосовані у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі без контролю за його поведінкою не сприятиме виконанню ним, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Приймаючи до уваги встановлені відповідно до статтей 176-178 КПК України обставини, зважаючи на наявність обґрунтованої підозри за частиною 4 статті 185 КК України, доведення ризиків за пунктами 1 та 5 частини 1 статті 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що домашній арешт є співмірним пред"явленій підозрі та особі підозрюваного.

Запобіжний захід має бути пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою дотримання принципу верховенства права. Для попередження встановлених ризиків слідчий суддя вважає необхіднім та достатнім застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Тому, з урахуванням вказаних обставин, підстав для обмеження пересування на час проведення розслідування не вбачається.

В той же час, з метою дотримання процесуальних обов"язків, та мінімізації ризиків, та дієвості запобіжного заходу, пересування ОСОБА_4 в нічний час слід обмежити, проте не в період з 22:00год. до 06:00год., а на період комендантської години - з 23:00год. до 05 год.00, що дозволить підозрюваному вжити заходів до пошуку роботи з урахуванням запроваджених обмежень.

Слідчий суддя також вбачає доцільним покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України. Це необхідно з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання ризику, які було обґрунтовано раніше та ефективності здійснення кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ::

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному 01.04.2024, року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000384, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , запобіжний у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, за місцем проживання: АДРЕСА_1 , строком до двох місяців, а саме з 11 квітня 2024 року по 09 червня 2024 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , такі обов`язки:

-не залишати з 23:00 годин до 05:00 годин приміщення квартири АДРЕСА_4 , без дозволу слідчого, прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

-прибувати за виклико до службової особи органу досудового розслідування, слідчого, прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження); .

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , передати для виконання органу Національної поліції за місцем його проживання, а саме ВП №4 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю.

Роз`яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено 11 квітня 2024 року та проголошено 11 квітня 2024 року о 15 год. 30 хв. в залі Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (пр-т Миру, 24, м. Кривий Ріг, зал с/з 309).

Слідчий суддя: ОСОБА_1