Віньковецький районний суд Хмельницької області
Справа № 680/297/23
Провадження № 1-кс/670/1/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2024 року селище Віньківці

Віньковецький районний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового зсідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

представника потерпілого ОСОБА_5

розглянувши заяву захисника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Новоушицького районного суду Хмельницької області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000950 від 15.11.2021 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України

ВСТАНОВИВ:

09.01.2024 року захисник ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_4 звернувся до Новоушицького районного суду Хмельницької області із заявою про відвід судді Новоушицького районного суду Хмельницької області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000950 від 15.11.2021 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України. Заява обґрунтована тим, що головуючий у справі № 680/297/23 суддя ОСОБА_7 у судовому засіданні 21.12.2023 року допустив істотні порушення вимог кримінального процесуального законодавства, які свідчать про його упередженість до сторони захисту та навпаки прихильність до сторони обвинувачення, а саме:

-головуючий у справі суддя, в порушення вимог ст. 350 КПК України, щодо письмового клопотання захисника ОСОБА_8 про доручення органу досудового розслідування провести слідчий експеримент з обвинуваченим в порядку ст. 333 КПК України, відмовився приймати рішення, самостійно визначивши, що клопотання є передчасним та відклав його вирішення на невизначений час;

-головуючий у справі суддя, в порушення вимог ч. 1 ст. 23 КПК України, не зважаючи на категоричні заперечення сторони захисту надав можливість прокурору спочатку оголосити показання потерпілого ОСОБА_9 , які були зафіксовані у протоколі його допиту під час досудового розслідування, а потім задовольнив незаконне клопотання прокурора про долучення цього протоколу допиту до матеріалів кримінального провадження, зазначивши при цьому, що проводить лише долучення протоколу допиту до матеріалів, а оцінку надасть у нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.

Зазначає, що наявні достатні підстави стверджувати, що головуючий у судовому засіданні суддя ОСОБА_7 в ході розгляду кримінального провадження виявляє свою небезсторонність та вчиняє дії, які перешкоджають стороні захисту у здійсненні її функцій. Складається переконання, що метою судді ОСОБА_7 є досягнення пасивної поведінки захисту, який у всьому повинен погоджуватися із головуючим, котрий порушує закон і переклав на себе обов`язки обвинувачення.

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 15.01.2024 року матеріали провадження за вказаною заявою про відвід передано на розгляд до Віньковецького районного суду Хмельницької області.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 заяву про відвід підтримав та просить задовольнити з підстав, викладених у заяві.

Прокурор ОСОБА_10 у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення клопотання заперечує, оскільки воно є необґрунтованим, безпідставним, не відповідає фактичним обставинам справи.

Представник потерпілого ОСОБА_9 - адвокат ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення заяви про відвід заперечує, оскільки жодних порушень матеріального чи процесуального права, які б свідчили про неупередженість чи заінтересованість судді ОСОБА_7 ним не вчинено. Крім того, потерпілий ОСОБА_9 погодився надати показання суду у режимі відеоконференції у судовому засіданні 10.01.2024 року, однак засідання не відбулося з вини сторони обвинувачення, оскільки захисником обвинуваченого, адвокатом ОСОБА_4 за день до судового засідання, 09.01.2024 року було подано надуману заяву про відвід судді ОСОБА_7 .

Відповідно до положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Частиною першою ст. 21 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом. З метою дотримання цієї гарантії особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК України).

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений ч. 1 ст.75 КПК України.

Так, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст.35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Окрім того, у складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою, та не допускається повторна участь судді у кримінальному провадженні (ч. 2 ст.75, ст.76 КПК України).

У відповідності до вимог ч. 5 ст. 80 КПК України відвід має бути вмотивованим.

Вимогами ч.1 ст.80 КПК України передбачено, що за наявності підстав, зазначених ст.ст.75-79цього Кодексу суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості заявленого відводу, суд звертає увагу на те, що ключовим аспектом відводу, як цілісного інституту кримінального провадження, є упередженість судді при розгляді справи, яка перебуває у провадженні такого судді. Така упередженість, як вбачається із формулювань ст. ст. 75, 76 КПК України, може виникнути у зв`язку з наявністю у судді родинних, професійних зв`язків, іншого процесуального статусу тощо.

Разом із цим, особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Як зазначено у Постанові Верховного суду від 22.10.2019 року (справа № 311/3428/18), для забезпечення вимог процесуальної форми щодо недопущення сторонніх впливів на прийняття процесуальних рішень у кримінальному процесі України законодавцем закріплено інститут самовідводу, відводу, який передбачає інструменти для усунення упередженої службової особи від здійснення розслідування та судового розгляду кримінального провадження, сприяє підвищенню рівня довіри громадськості до суду та винесених ним рішень. При цьому наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Відповідно до цінності 2 принципу «Об`єктивність» Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН №2006/23 від 27.07.2006року (далі Бангалорські принципи), об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Абстрактне зазначення мотивів відводу, без наведення конкретних обставин, які викликають саме обґрунтовані сумніви в неупередженості суду є підставою для відмови у задоволенні відводу.

Відповідно до ч. 3 ст. 333 КПК України у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії.

Відповідно до дослідженого у судовому засіданні DVD-диску із записом повного фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів судового засідання Новоушицького районного суду від 21.12.2023 року у справі № 680/297/23 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, встановлено, що головуючим у справі суддею ОСОБА_7 щодо заявленого клопотання захисника ОСОБА_8 про доручення органу досудового розслідування провести слідчий експеримент з обвинуваченим прийняте рішення, що клопотання є передчасним та буде вирішене після дослідження усіх доказів у кримінальному провадженні, а не на визначений (абстрактний) час, як вказує захисник ОСОБА_4 . Таке рішення головуючого ОСОБА_7 узгоджуються з вимогами ч.3 ст. 333 та ч.2 ст. 363 КПК України, оскільки суд має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії лише у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом. Тому таке клопотання повинно бути розглянуте відповідно до вимог ч.2 ст. 363 КПК України після з`ясування обставин, встановлених під час кримінального провадження, та перевірки їх доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 КПК України суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.

Щодо долучення до матеріалів кримінального провадження протоколу допиту потерпілого ОСОБА_9 , то головуючим у справі суддею ОСОБА_7 зазначено, що проводиться лише долучення протоколу допиту до матеріалів, а оцінка цього доказу буде надана у нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення. Тому такі дії головуючого ОСОБА_7 вчинені у відповідності до вимог ч.1 ст. 89 КПК України.

Таким чином, вищезазначене не свідчить про зацікавленість, необ`єктивність та упередженість судді ОСОБА_7 під час розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, інших підстав для відводу судді не вказано, доказів того, що існують об`єктивно обґрунтовані обставини, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді ОСОБА_7 суду не надано, а відтак, заявлений відвід не містить належних, конкретних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність передбачених чинним законодавством підстав для його задоволення.

Керуючись ст.ст. 75-76, 81 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Новоушицького районного суду Хмельницької області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000950 від 15.11.2021 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 28.02.2024 року.

Суддя ОСОБА_1