Справа № 393/223/24
пров. 1-кп/393/67/24

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2024 року селище Новгородка

Новгородківський районний суд Кіровоградської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні дистанційно у режимі відеоконференції з ДУ ''Кропивницький слідчий ізолятор'' та з використанням власних технічних засобів за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000232 від 09.04.2024р., за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.345 КК України,

В С Т А Н О В И В:

На розгляді у Новгородківському районному суді Кіровоградської області перебуває вказане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.345 КК України.

29.05.2024р. прокурор надав до суду клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів. Дане клопотання обґрунтовано наявністю ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема обвинувачений може: переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого; вчинити інші кримінальні правопорушення, тобто ризики, які були на момент застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшилися. Прокурор вважає, що враховуючи обставини кримінального провадження та особу обвинуваченого, до останнього неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, так як інший запобіжний захід не зможе запобігти вказаним ризикам.

В судовому засіданні прокурор підтримав вказане клопотання та просив його задовольнити.

Обвинувачений у судовому засіданні заперечував щодо клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою.

Захисник у судовому засіданні також заперечувала щодо даного клопотання прокурора, просила застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Потерпілий у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце його проведення повідомлений належним чином. У заяві від 29.05.2024р. потерпілий просить провести розгляд справи без його участі.

Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши наявні матеріали кримінального провадження, встановив наступне.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 11.04.2024р. застосовано до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 17.00 год. 07.06.2024р. Цією ж ухвалою визначено розмір застави в сумі 60560 грн.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Судом встановлено, що підставою для обрання обвинуваченому зазначеного запобіжного заходу слугувала наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, тобто запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Отже, при вирішенні питання про доцільність продовження строку дії запобіжного заходу обраного обвинуваченому суд має врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Суд відзначає, що дане кримінальне провадження перебуває на стадії судового розгляду, метою якого є встановлення поза розумним сумнівом винуватості або невинуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення за наслідками безпосереднього дослідження і оцінки доказів судом, що виключає можливість оцінки судом обґрунтованості підозри.

Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак, суду необхідно встановити, чи обвинувачений наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

У справі ''Москаленко проти України'' від 20.05.2010 року Європейський суд з прав людини нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також суд визнав, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Суд, розглядаючи вказане клопотання прокурора, враховує практику Європейського суду з прав людини, обставини даного кримінального провадження, зокрема те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину (ч.2 ст.345 КК України передбачає покарання у виді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк), перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, та особу обвинуваченого, який згідно ст. 89 КК України є особою, що не має судимостей, одружений, є військовослужбовцем.

Суд вважає, що ризики, які зазначені у клопотанні прокурора, а саме - те, що обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, може вчинити інші кримінальні правопорушення продовжують існувати і є реальними. Обвинувачений на даному етапі має можливість їх реалізації за умови незастосування відповідного запобіжного заходу.

Так, ризик переховування від суду залишається реальним з огляду на тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачуються ОСОБА_4 суворістю можливого покарання, оскільки ч.2 ст.345 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років та пов`язаними із цим негативними для особи наслідками.

Ризик впливу на свідків та потерпілого може стати актуальним саме у зв`язку зі зміною стадії кримінального провадження (надходження обвинувального акту до суду). Так як, ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, що передувало надходженню обвинувального акта до суду, формує обізнаність обвинуваченого про повний обсяг і зміст показань осіб, які допитувалися у цьому кримінальному провадженні, та встановлені обставини. При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілого слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками та потерпілими, у кримінальному провадженні, а саме - спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч.1,2 ст.23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч.4 ст.95 КПК). За таких обставин ризик впливу на потерпілого та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілого та дослідження їх судом, а тому за відсутності дієвого запобіжного заходу такий ризик є реальним. Суд відзначає, що свідки та потерпілий судом не допитувалися.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення також є реальним, так як наявність в обвинуваченого сім`ї та постійного місця проживання не стало стримуючим фактором від вчинення нового кримінального правопорушення. Так, згідно ухвали слідчого судді від 11.04.2024р., якою до обвинуваченого застосовано даний запобіжний захід, окрім обвинувачення у зазначеному кримінальному провадженні, ОСОБА_4 підозрюється і у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України.

З огляду на викладене, суд вважає, що наявні ризики того, що обвинувачений, перебуваючи на волі може: переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто заявлені ризики, які передбаченні пунктами 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, продовжують існувати.

Таким чином, суд приходить до висновку, що обставини, які зазначені у даному клопотанні прокурора, виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою, а тому вказане клопотання прокурора про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Суд вважає, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, в тому числі і домашній арешт, не може бути застосований до обвинуваченого, так як він не забезпечить уникнення наведених ризиків та не забезпечить належної поведінки обвинуваченого з огляду на особу останнього та обставини кримінального провадження.

Згідно з ч.3 ст.115 КПК України при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно з п.1 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням викладеного, враховуючи обставини кримінального провадження та особу обвинуваченого, суд вважає за необхідне визначити ОСОБА_4 розмір застави 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60560 грн., з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Згідно з п.4, п.4-1 ч.1 ст.336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; введення воєнного стану або під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.2 ст.336 КПК України суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. У разі якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише вмотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення. Суд не має права прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває обвинувачений, якщо він проти цього заперечує, крім випадків здійснення дистанційного судового провадження в умовах воєнного стану.

З 24.02.2022р. відповідно до Закону України ''Про правовий режим воєнного стану'' указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022р. в Україні введено воєнний стан, термін якого продовжено з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб.

З огляду на викладене, суд вважає, за необхідне провести наступне судове засідання в режимі відеоконференції з ДУ ''Кропивницький слідчий ізолятор'' за участі обвинуваченого.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст.177-178, 182, 183, 196, 197, 327, 331, 336 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів - задовольнити повністю.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 28.07.2024 року включно.

Визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 26241445, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505, призначення платежу забезпечення виконання ухвали суду по справі №0000232.

При внесенні зазначеної суми застави ОСОБА_4 звільнити з-під варти.

У разі внесення ОСОБА_4 застави покласти на нього на строк до 28.07.2024 року наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання ;

3) утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілим у кримінальному провадженні, як особисто так і через третіх осіб за винятком участі в процесуальних діях та в суді;

4)здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Здійснювати судове засідання, яке відбудеться о 10.30 год. 18.06.2024р. по даному кримінальному провадженні, - дистанційно у режимі відеоконференції з ДУ ''Кропивницький слідчий ізолятор''.

Доручити службовій особі ДУ ''Кропивницький слідчий ізолятор'' підготувати відповідне приміщення для проведення судового засідання у режимі відеоконференції та забезпечити участь обвинуваченого ОСОБА_4 у судовому засіданні у режимі відеоконференції, а також здійснити дії передбачені ч.ч.7, 8 ст.336 КПК України (вручити обвинуваченому пам`ятку про його процесуальні права та перевірити його особу).

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1