УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/3914/24

Провадження №1-кс/712/1787/24

29 березня 2024 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції вЧеркаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаського відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_7 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 по кримінальному провадженню № 0000320 від 01.08.2019 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115, ч.1 ст. 146, ч. 2 ст. 125 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся старший слідчий відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 по кримінальному провадженню № 0000320 від 01.08.2019 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115, ч.1 ст. 146, ч. 2 ст. 125 КК України.

Клопотання мотивує тим, що в провадженні СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000320 від 01.08.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч.1 ст. 146, ч. 2 ст. 125 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 31 липня 2019 року о 07 год 20 хв, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись на території домоволодіння, що розташоване за адресою АДРЕСА_1 , а саме: у жилій кімнаті будинку, в якому проживала його мати ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , умисно, з метою нанесення тілесних ушкоджень, стоячи навпроти останньої, наніс їй десять ударів долонями обох рук в область голови, при цьому спричинивши їй тілесні ушкодження у вигляді травми голови зі струсом головного мозку, крововиливами (гематомами) м`яких тканин голови, які згідно висновку експерта № 02-01/936 від 23.09.2019 року відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України умисне легке тілесне ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров`я.

Він же, 31 липня 2019 року, о 08 год 00 хв, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно та цілеспрямовано, після нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , вивів останню з будинку на подвір`я домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , та повів до приміщення погребу, який розташований на території даного домоволодіння, після чого наказав останній зайти до нього, а коли вона почала чинити опір, шляхом висловлювання прохань вийти, подолав його, шляхом нанесення одного удару правою ногою по тулубу, в область грудної клітки справа, внаслідок чого спричинив тілесні ушкодження у вигляді крововиливу (гематоми) грудної клітки справа, які згідно висновку експерта № 02-01/936 від 23.09.2019 року відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень та, цим самим, діючи проти волі ОСОБА_8 , зачинив її в приміщенні погребу, забивши вхідні двері по всьому периметру цвяхами та двома ковдрами, чим унеможливив доступ свіжого повітря до приміщення та можливість відкриття дверей погребу потерпілою самостійно, де незаконно утримував її протягом трьох годин.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 146 КК України незаконне позбавлення волі людини.

Він же, у період часу з 17 год 00 хв 21 вересня 2019 року по 08 год 00 хв 22 вересня 2019 року, перебуваючи в житловому будинку, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , в якому проживала його мати ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , умисно з метою вбивства завдав численних ударів по тулубу та голові ОСОБА_8 , чим заподіяв їй смерть, причиною якої згідно лікарського свідоцтва про смерть № 875 від 23.09.2019 є забій головного мозку, перелом склепіння та основи черепа, використання тупого предмету з метою вбивства чи нанесення тілесних ушкоджень, після чого з місця скоєння злочину втік у невідомому напрямку.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Таким чином у вчинених кримінальних правопорушеннях обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець села Іванівка, Чигиринського району, Черкаської області, українець, громадянин України, освіта середня, неодружений, не працюючий, депутатом не являється, дітей на утриманні не має, військовозобов`язаний,зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий: 14.05.1999 Чигиринським районним судом за ч. 2 ст. 165 КК України, ст.ст. 44, ч. 3 ст. 84, 44, 42 КК України до 2-х років позбавлення волі з конфіскацією майна та позбавленням права займати матеріально-відповідальні посади строком на 4 роки; постановою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22.12.2000 року, звільнений на не відбутий терміном 4 місяці 22 дні; 01.12.2010 Чигиринським районним судом за ч. 2 ст. 263 КК України до 200 годин громадських робіт; 22.05.2012 Чигиринським районним судом за ч. 3 ст. 187 КК України до покарання у вигляді 7 років позбавлення волі з конфіскацією майна; 27.07.2017 ухвалою Уманського міськрайонного суду, звільнений умовно-достроково на не відбутий терміном 1 рік 5 місяців 12 днів.

25 вересня 2019 року (26 вересня 2019 року засобами поштового зв`язку направлено повідомлення про підозру направлено, на адресу проживання підозрюваного) ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 115, ч.1 ст. 146, ч. 2 ст. 125 КК України.

13 жовтня 2019 року на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України, заступником начальника слідчого відділу Чигиринського ВП Смілянського ВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_9 досудове розслідування було зупинено та оголошено підозрюваного ОСОБА_5 в розшук.

04 лютого 2024 року о 20 год. 31 хв. ОСОБА_5 затримано в м. Одеса на підставі ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси, ОСОБА_10 , того ж дня старшим слідчим СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_11 кримінальне провадження відновлено у зв`язку з встановленням місця знаходження підозрюваного ОСОБА_5

05 лютого 2024 року слідчим суддею Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 обрано ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, а саме по 03 квітня 2024 року включно.

11.03.2024 постановою керівника Черкаської окружної прокуратури продовжено строк досудового розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000320 від 01.08.2019 до трьох місяців, тобто до 14.04.2024.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: заявою загиблої ОСОБА_8 від 31.07.2019 за фактом нанесення їй тілесних ушкоджень її сином ОСОБА_5 ; протоколом огляду місця події домоволодіння від 31.07.2019, в якому проживала потерпіла ОСОБА_8 в АДРЕСА_1 ; протоколом допиту загиблої потерпілої ОСОБА_8 від 05.08.2019; протоколом слідчого експерименту із потерпілою ОСОБА_8 від 03.09.2019; висновком судово-медичної експертизи за № 01-01/936 від 23.09.2019; протоколом огляду місця події домоволодіння від 22.09.2019, в якому проживала потерпіла ОСОБА_8 в АДРЕСА_1 ; висновком судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_8 № 03-01/875 від 23.09.2019; висновком судово-медичної (цитологічної) експертизи № 05-5-06/140 від 01.11.2019; висновком судово-медичної (імунологічної) експертизи № 05-1-08/173 від 01.11.2019; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 13.02.2024; протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_5 від 16.02.2024; іншими матеріалами кримінального провадження.

Разом з тим, закінчити досудове розслідування на даний час неможливо, оскільки необхідно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, а саме: отримати висновки наступних експертиз - висновки судово-імунологічних експертиз, висновок судово-психіатричної експертизи, висновок додаткової судово-медичної експертизи, висновки окремих судово-психологічних експертиз досліджень носіїв відеозаписів на предмет самостійності/несамостійності підозрюваного ОСОБА_5 , висновок судово-психологічної експертизи із дослідженням на поліграфі підозрюваного ОСОБА_5 ; з урахуванням зібраних даних вирішити питання про зміну підозри; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; виконати інші слідчі та процесуальні дії, в яких виникне необхідність.

Проведення зазначених слідчих (розшукових) та процесуальних дій та їх результати мають значення для судового розгляду щодо забезпечення виконання завдань кримінального провадження, встановлення фактичних обставин вчинених злочинів, кваліфікації дій підозрюваного та притягнення винного до відповідальності. У той же час не проведення цих слідчих (розшукових) та процесуальних дій може негативно позначитися на повноті досудового розслідування.

Без проведення зазначених слідчих та процесуальних дій, які здійснити раніше було неможливо,обвинувальний акт не може бути направлений у порядку ст. 291 КПК України до суду, оскільки згідно з ч. 2 ст. 9 КПК України слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження.

На даний час ризики передбачені ст. 177 КПК України не зменшилися, не перестали існувати та є достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та інших учасників події, продовжити свою злочинну діяльність та вчинити інше кримінальне правопорушення, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вказує те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні сукупності злочинів, а саме підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості та особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Тому, варто врахувати наявність ризику переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду. Усвідомлення можливості настання вказаних вкрай несприятливих наслідків може спонукати підозрюваного ОСОБА_5 змінювати місце проживання та переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

При оцінці переховування від правосуддя може братися до уваги поряд з іншими обставинами і загроза відносно суворого покарання. У параграфі рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» № 31315/96 від 25.04.2000 Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських суддів, які, у свою чергу, прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що підозрюваному загрожувало відносно суворе покарання.

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, а саме приймаючи до уваги те, що ОСОБА_5 достовірно відоме місце проживання свідків та потерпілого, тому є достатні підстави вважати, що підозрюваний може на них незаконно впливати та узгодити показання з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Також, ОСОБА_5 , може впливати на свідків та потерпілого шляхом умовляння, підкупу, переконання, примушування з застосуванням фізичної сили або погроз такого застосування з метою викривлення фактичних обставин справи та уникнення передбаченої законом відповідальності.

Поряд із цим необхідно враховувати фактор страху людини перед іншою людиною, яка спроможна застосувати фізичне насильство. Будь-яка особа, має бути захищена та з усвідомленням своєї невразливості, відсутністю страху перед підозрюваним, надати показання суду. У даному випадку забезпечення безпеки свідків, унеможливлення на них незаконного впливу з боку підозрюваного є основним завданням на даній стадії процесу;

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення, а саме враховуючи те, що ОСОБА_5 був неодноразово засудженим за вчинення майнових злочинів та злочину проти життя та здоров`я людини, на шлях виправлення не став та вчинив новий злочин вже із застосуванням насильства, що свідчить про ризик вчинення нових злочинів.

Застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в даному випадку не забезпечить дієвості кримінального провадження та виконання процесуальних обов`язків ОСОБА_5 , з огляду на наявність високого ступеню ризику впливу на свідків є достатні підстави вважати, що запобіжний захід у виді домашнього арешту в даному випадку не забезпечить дієвості кримінального провадження та виконання процесуальних обов`язків ОСОБА_5 .

Беручи до уваги вищевикладене, зважаючи на доведеність наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, то застосування більш м`якого запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , окрім як тримання під вартою, не зможе забезпечити дієвості кримінального провадження та запобігти виникненням ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

З урахуванням викладеного, до підозрюваного ОСОБА_5 , не можливо застосувати інший більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили задовольнити.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечувала проти клопотання.

Підозрюваний підтримав думку захисника.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя вважає, що дане клопотання підлягає до задоволення за наступних підстав.

Згідно ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку запобіжного заходу до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: повідомленням про підозру від 25.09.2019 року, повідомленням про зміну раніше повідомленої підозри від 13.02.2024 року, протоколом допиту підозрюваного від 13.02.2024 року, протоколом слідчого експерименту від 13.02.2024 року, протоколами допиту свідків, заявою загиблої ОСОБА_8 від 31.07.2019 за фактом нанесення їй тілесних ушкоджень її сином ОСОБА_5 ; висновком експерта за № 02-01/936 від 16.08.2019; висновком експерта № 03-01/875 від 23.09.2019.

Обсяг наданих слідчим матеріалів відповідає вказаному стандарту доведення обґрунтованості підозри.

Сторона обвинувачення в обґрунтування клопотання посилалась на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Із системного аналізу змісту ч. 2 ст. 177 і п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК убачається, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу - щодо встановлення наявності заявлених стороною обвинувачення ризиків слідчий суддя керується стандартом переконання «достатні підстави».

Так, існування кожного, вказаного у ч. 1 ст. 177 КПК ризику, має підтверджуватися фактами, наявність яких має бути переконливо продемонстрована (п. п. 85, 86 рішення ЄСПЛ від 30.01.2018 у справі «Макаренко проти України» /Makarenkov. Ukraine, заява №622/11).

Суд вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо існування ризиків переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на свідків, вчинення нових кримінальних правопорушень.

Про існування таких ризиків свідчить суворість можливого покарання у випадку визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, який на даний час обґрунтовано підозрюється у вчиненні сукупності злочинів, а саме підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, що саме по собі може бути підставою та мотивом змінити місце проживання з метою переховування від слідства та незаконного впливу на свідків.

Також при визначенні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК).

Крім того, враховуючи, особу підозрюваного, який неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, не має офіційних джерел доходів та міцних соціальних зв`язків, наявний ризик вчинення нових кримінальних правопорушень.

Таким чином, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Отже наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання запобіжного заходу.

Розглядаючи заявлене клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.

Вирішуючи дане питання, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини з приводу того, що серйозність пред`явленого обвинувачення і ризик втечі може бути аргументом при обранні запобіжного заходу і суспільний інтерес в даному конкретному випадку полягає у забезпеченні розслідування злочину проти волі, честі та гідності особи, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинувачених, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п.79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011.

З урахуванням вищевикладених обставин, беручи до уваги обставини події та тяжкість злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 ступінь суспільної небезпечності, яку несуть в собі протиправні діяння, враховуючи зміст ризиків, на запобігання якого необхідне застосування запобіжного заходу та особу підозрюваного, тому слідчий суддя доходить висновку про відсутність підстав для зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Визначаючи, що вказаний вид запобіжного заходу буде виправданим на даному етапі розслідування заходом для забезпечення запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, суд враховує, що дії та поведінка підозрюваного, як вони зазначені у повідомленні про підозру, в контексті обставин життєдіяльності підозрюваного та запровадження в державі воєнного стану свідчить про недостатність застосування до підозрюваного менш суворих заходів, оскільки такі запобіжні заходи на теперішній час не забезпечать достатніх гарантій належної процесуальної поведінки останнього.

Відповідно до ч. 5 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Керуючись ст. ст. 132, 176 178, 183-184, 194, 196-199, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Іванівка, Чигиринського району, Черкаської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 14.04.2024 року без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному та прокурору, а також направити для відома та виконання керівнику установи, в якій утримується підозрюваний.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк, з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали проголошено 02 квітня 2024 року