Справа № 504/2459/24
Номер провадження 1-кс/504/231/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.06.2024смт.Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого ВП №3 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000137 від 04.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України, -

встановив:

Старший слідчий СВ ВП №3 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Комінтернівського районного суду Одеської області із клопотанням, погодженим прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 , відповідно до змісту якого просить накласти арешт на майно підозрюваного у кримінальному провадженні №0000137 від 04.06.224 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України , а саме на: 1/2 земельної ділянки (кадастровий номер :02:008:0269) площею 0,1 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві спільної власності належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

У випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження (ч.6 ст.170 КПК України).

Положеннями частини другої статті 171 КПК України, передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Згідно п.4-6 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, правовою підставою для арешту майна ОСОБА_5 слідчий вказує п.4 ч.2 ст.170 КПК України - необхідність забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Водночас матеріали клопотання не містять доказів на підтвердження наявності в матеріалах кримінального провадження №0000137 пред`явленого цивільного позову, в тому числі, до підозрюваного ОСОБА_5 , щодо відшкодування завданої шкоди.

Крім того, у поданому клопотанні не вказано вартість 1/2 земельної ділянки (кадастровий номер :02:008:0269) площею 0,1 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на яку слідчий просить накласти арешт. Відсутність доказів на підтвердження вартості позбавляє слідчого суддю можливості визначити співмірність розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, з вартістю земельної ділянки.

Окрім того слід зазначити, що наявність "обґрунтованість підозри" визначається через (1) питання права, тобто підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого кримінальним законом та (2) питання факту, тобто стороною обвинувачення має бути доведені обставини, які викликають підозру щодо причетності певної особи до певного кримінального правопорушення.

При цьому, стандарт доказування наявності обґрунтованої підозри вважається досягнутим, якщо надані стороною обвинувачення докази є достатніми аби переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований злочин.

Так, відповідно до повідомлення про підозру від 06.06.2024 вбачається, неналежне виконання фізичною особою підприємцем (ФОП « ОСОБА_6 ») ОСОБА_5 своїх службових обов`язків заподіяло істотну шкоду Доброславській селищній раді Одеського району Одеської області, розпорядником яких було Управління освіти, культури, туризму, молоді та спорту Доброславської селищної ради у вигляді спричиненої шкоди бюджету на суму 160 437,22 гривні, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Натомість, матеріали поданого слідчою клопотання не місять будь-яких доказів на підтвердження факту причетності ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.367 КК України, зокрема не надано договору № 157/Р від 10.11.2022 року чи будь якої іншої документації з якої можливо було б встановити покладення на ОСОБА_5 , обов`язків зі здійснення архітектурного контролю.

Слідчий суддя акцентує також увагу на тому, що у клопотанні не було вказано слідчим взагалі жодних засобів зв`язку власника майна з метою виклику власника майна та розгляду даного клопотання у встановленні ч.2 ст. 172 КПК України строки, враховуючи, що неповідомлення особи може призвести до порушення права особи на володіння, користування та розпорядження цим майном у відповідності до ст. 1 Протоколу до Європейської конвенції з прав людини.

Окремої уваги заслуговує той факт, що ухвалою слідчого судді від 13.06.2024 року аналогічне за змістом клопотання слідчого було повернуто прокурору із наданням строку для усунення перелічених вище недоліків, проте недоліки усунуто не було натомість до суду подано клопотання яке відрізняється від попереднього лише датою та суб`єктом звернення.

Згідно ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене, подане клопотання про арешт майна підлягає поверненню.

Керуючись статтями 98, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання старшого слідчого ВП №3 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 погоджене прокурором Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000137 від 04.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України - повернути прокурору для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення зазначених недоліків - 72 години з моменту отримання копії ухвали.

Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутися із даним клопотанням до суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1