Справа № 553/1067/24
Провадження № 1-кп/553/728/2024
У Х В А Л А

Іменем України

19.06.2024м. Полтава

Суддя Ленінського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , розглянув клопотання представника потерпілого ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про арешт майна обвинуваченого у кримінальному провадженні № 0000450 від 19.08.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в:

На розгляді у Ленінському районному суді м. Полтави перебуває кримінальне провадження № 0000450 від 19.08.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України.

Ухвалою від 15.05.2024 призначено судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000450 від 19.08.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України у відкритому судовому засіданні.

Від представника потерпілого надійшло клопотання про арешт майна обвинуваченого ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що 10.06.2024 через канцелярію суду потерпілим подано цивільний позов, відповідно до якого ОСОБА_2 просить суд стягнути з ОСОБА_5 спричинену матеріальну шкоду у розмірі 9311 грн. 40 коп. та моральну шкоду у розмірі 1 000 000 грн.

Наявність матеріальної шкоди позивач обґрунтовує тим, що внаслідок спричинення тілесних ушкоджень, він був вимушений лікуватися та, відповідно, витрачати грошові кошти на лікарські засоби і медичні препарати. Всього було витрачено 9311 грн. 40 коп., що підтверджується копіями відповідної документації. Спричинення моральної шкоди обґрунтовує: фізичними стражданнями при заподіянні тілесних ушкоджень та тривалим періодом відновлення, душевними стражданнями у зв`язку із розумінням, що обвинувачений міг заподіяти тяжких тілесних ушкоджень або навіть вбити, душевними стражданнями через неможливість тривалий час розмовляти, працювати та забезпечувати себе та свою неповнолітню сестру ОСОБА_6 , з якою він проживає, хвилюванням за сестру, яка доглядала за ним і також хвилювалася, душевними стражданням у зв`язку із розумінням самого факту вчинення стосовно нього злочину. Тому, розмір заподіяної моральної шкоди оцінюється у 1 000 000 грн.

Згідно ч. 1 ст. 333 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Згідно з ч. 8 ст. 170 КПК України, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно з ч. 3 ст. 171 КПК України, у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:

1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;

2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Крім того, п. 1 ч. 5 ст. 173 КПК України зобов`язує суд при постановлені ухвали про задоволення клопотання про арешт майна зазначити перелік майна, на яке накладено арешт.

З аналізу зазначених норм слідує, що звертаючись із клопотанням про арешт майна цивільний позивач має зазначити, надавши відповідне підтвердження, перелік і види майна, що належить арештувати.

В клопотанні представник цивільного позивача просить накласти арешт на все рухоме і нерухоме майно обвинуваченого, що позбавляє суд можливості виконати вимоги ч. 8 ст. 170, 173 КПК України.

Виходячи з загальних засад кримінального провадження, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Разом з тим, Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом (ст. 22 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи викладене вище, приходжу до висновку, що клопотання представника потерпілого підлягає поверненню, як таке, що не відповідає вимогам КПК України.

Керуючись ст. ст. 131, 170-175, 333, 369-372 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника потерпілого ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про арешт майна обвинуваченого ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000450 від 19.08.2023 - повернути для усунення недоліків, встановивши строк в сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя ОСОБА_1