Справа № 405/2983/24
провадження № 1-кс/405/1211/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.06.2024 м. Кропивницький

Cлідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому скаргу заявника ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

25.04.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення.

У скарзі заявник ОСОБА_3 зазначив, що він здійснює захист прав та охоронюваних законом інтересів ОСОБА_4 21.04.2024 ним на офіційну поштову адресу ГУНП в Кіровоградській області направлено заяву про вчинення невстановленими особами кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 146 КК України.

Станом на дату звернення зі скаргою, відомості про вчинення кримінального правопорушення слідчим ГУНП в Кіровоградській області не внесено до ЄРДР, вважає, що має місце бездіяльність слідчого ГУНП в Кіровоградській області щодо невнесення відомостей, викладених у заяві про вчинення кримінального правопорушення від 20.04.2024 до ЄРДР.

У заяві від 21.04.2024 про вчинення кримінального правопорушення було чітко зазначено у чому саме полягали кримінальні правопорушення, вчинені невстановленими особами з приводу якого подано заяву, зазначені всі елементи складів відповідних кримінальних правопорушень. Просив зобов`язати слідчого ГУНП в Кіровоградській області невідкладно внести до ЄРДР відомості про вчинення невстановленими особами кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.146 КК України.

В судові засідання 07.05.2024, 15.05.2024, 04.06.2024 заявник ОСОБА_3 не з`явився, належним чином повідомлявся про дати, час та місце розгляду скарги, причини неявок слідчому судді не повідомив, із заявами про відкладення розгляду скарги не звертався.

Слідчим суддею здійснювались виклики заявника в судові засіданні за зазначеним ним номером мобільного телефону, та надсилались повідомлення про дату, час та місце судових засідань у додаток «Viber», які всі були доставлені, про що в матеріалах скарги є довідки.

В судове засідання представник ГУНП в Кіровоградській області - старший юрисконсульт відділу правового забезпечення ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 не з`явилась, просила розглядати скаргу без участі представника ГУНП в Кіровоградській області, надала письмові пояснення, в яких зазначила, що після отримання заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, службою діловодства ГУНП в Кіровоградській області, на підставі резолюції начальника була направлена до Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області. В ході проведення перевірки заяви ОСОБА_3 оперуповноваженим ВКП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 було встановлено, що 19.04.2024 Кіровоградський районний суд Кіровоградської області виніс ухвалу по справі № 390/760/24, в якій постановив відкласти підготовче судове засідання на 24.05.2024 на 11.40 год., відповідно до ст. 615 ч. 5 КПК України вважати продовженим строк дії запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, до вирішення питання у судовому засіданні, але не більше ніж на два місяці, тобто до 17.06.2024, та помістити обвинуваченого ОСОБА_4 для тримання під вартою до ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» з 19.04.2024.

Працівниками поліції Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області було надано запит до ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» від 26.04.2024 про те, чи дійсно перебуває у вказаній установі обвинувачений ОСОБА_4

26.04.2024 було отримано відповідь про те, що ув`язнений ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 19.04.2024 тримається у ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».

В подальшому, працівниками Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області складено відповідну довідку про відсутність складу злочину в даній події та відсутність підстав для внесення до ЄРДР за повідомленням адвоката ОСОБА_7 Просила відмовити у задоволенні скарги.

Відповідно до Кримінального процесуального кодексу України, особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні.

Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Особі, що звертається зі скаргою до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Суд повинен контролювати процесуальну поведінку осіб, які беруть участь у справі, так як на нього поширюється обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, а також нести відповідальність за зловживання правом.

У прямі обов`язки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни на протязі всього провадження у справі.

Проте, заявник ОСОБА_3 , який є ініціатором судового розгляду скарги, будучи належним чином повідомленим про дати, час та місце розгляду скарги, в судові засідання не з`являвся, жодних дій щодо повідомлення суд про причини неявок не здійснив.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія проти Іспанії», заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany)).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі за текстом - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Аналіз вказаних вище обставин неявки в судове засідання особи, яка подала скаргу, дає підстави слідчому судді стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду скарги.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Виходячи з вищенаведеного, оскільки заявник ОСОБА_3 належним чином неодноразово повідомлявся про дати, час та місце розгляду скарги, однак в судові засідання не з`являвся, слідчий суддя приходить до висновку про розгляд скарги по суті, у відсутність заявника ОСОБА_3 , на підставі матеріалів, які додані до скарги.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ст.107 ч.4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Повно та всебічно дослідивши скаргу, матеріали, які додані до скарги, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчим суддею встановлено, що 21.04.2024 заявником на офіційну поштову адресу ГУНП в Кіровоградській області направлено заяву про вчинення невстановленими особами кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 146 КК України.

В заяві зазначено про те, що він здійснює захист прав та охоронюваних законом інтересів ОСОБА_4 , зокрема, і в межах кримінального провадженні № 0000408. В провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебувають матеріали справи № 390/760/24 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 426-1 КК України, відомості про які були внесені до ЄРДР за № 0000408 від 04.08.2024. Починаючи з 02.04.2024 було розпочате підготовче судове засідання, прокурором було подане клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 . Станом на 19.04.2024 вказане підготовче судове засідання продовжувалось, однак було призупинено через оголошення сигналу «Повітряна тривога» о 18.14 у м. Кропивницькому. Після скасування оголошення сигналу «Повітряна тривога» у Кіровоградській області, він т захисники ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 разом з громадськістю прибули до Кіровоградського районного суду Кіровоградської області для продовження проведення підготовчого судового засідання та розгляду клопотання прокурора про продовження тримання під вартою ОСОБА_4 . Перебуваючи біля приміщення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області ним було виявлено, що у суді були присутні особи, зокрема судді Кіровоградського районного суду Кіровоградської області, а також, ймовірно, автомобіль конвою ВЗДС СБУ, у якому міг перебувати ОСОБА_4 . Однак, захисників ОСОБА_4 , попри намагання потрапити всередину не було допущено до приміщення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області. Пізніше, о 22.00 год. того ж дня, йому з соціальних мереж стало відомо, що ОСОБА_4 вже не перебуває в Кіровоградському районному суді Кіровоградської області. При цьому, відповідно до вказаних публікацій, жодна з присутніх осіб не бачила транспортного засобу, у який імовірно був поміщений ОСОБА_4 , та на якому останній зник у невідомому напрямку. За вказаними фактами 20.04.2024 о 10.00 год. ним повідомлено поліцію на екстрену лінію «102» про викрадення ОСОБА_4 , станом на зараз за вказаним повідомленням не було вжито жодних заходів. ОСОБА_4 станом на 19.04.2024 утримувався під вартою на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_11 від 05.04.2024 у справі № 761/12338/24, яка вичерпала свою дію 19.04.2024 о 23.59 і мав бути негайно звільнений. Також, в межах кримінального провадження № 0000408 від 04.08.2024, у зв`язку із наявною загрозою для життя та здоров`я ОСОБА_4 . постановою слідчого ГСУ СБУ ОСОБА_12 від 25.04.2023 до нього застосовано заходи безпеки, у зв`язку із чим, місцем тримання ОСОБА_4 визначено відділ забезпечення досудового слідства СБУ за адресою: АДРЕСА_1 . Вважає, станом на 20.04.2024 ОСОБА_4 було викрадено невстановленими особами та його поточне місце знаходження ні його захисниками, ні його родині невідомо.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Відповідно до п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

За ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Таким чином, положення ст. 214 КПК України, перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст.2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

Так, відповідно до вимог ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані (а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому, навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце та наявний склад кримінального правопорушення, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

У постанові ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 зазначено, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним, з точки зору використання державних ресурсів.

Проаналізувавши заяву ОСОБА_3 від 20.04.2024, з`ясувавши обставини та надавши оцінку доказам, слідчий суддя приходить до висновку, що за своїм змістом та суттю заява ОСОБА_3 не є повідомленням про злочин, оскільки, як було встановлено у судовому засіданні 19.04.2024 Кіровоградський районний суд Кіровоградської області постановив ухвалу по справі № 390/760/24, в якій ухвалено відкласти підготовче судове засідання на 24.05.2024 на 11.40 год., відповідно до ст. 615 ч. 5 КПК України вважати продовженим строк дії запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, до вирішення питання у судовому засіданні, але не більше ніж на два місяці, тобто до 17.06.2024, та помістити обвинуваченого ОСОБА_4 для тримання під вартою до ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» з 19.04.2024.

Як видно з відповіді начальника державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор» від 26.04.2024, ув`язнений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 19.04.2024 тримається у ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».

Таким чином, ОСОБА_4 знаходиться у державній установі «Кропивницький слідчий ізолятор» на підставі судового рішення.

Разом з тим, порядок оскарження судових рішень передбачений Кримінальним процесуальним кодексом України, тобто спеціальні норми процесуального закону безпосередньо визначають цей порядок.

Таким чином, на підставі викладеного, а також проаналізувавши наведені у скарзі доводи, оцінивши наявні матеріали у їх сукупності, слідчий суддя дійшов до висновку про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_3 .

Керуючись ст. ст. 303, 305 - 307, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги заявника ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_13