Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/281/24

Номер провадження: 1-кс/511/483/24

14.05.2024 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання начальника відділення №2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 по кримінальному провадженню №0000032 від 11.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, -

ВСТАНОВИВ:

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що 10.01.2024 о 21:29 год. до чергової частини відділення поліції № 2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області надійшло телефонне повідомлення про те, що невідома особа на території Затишанської ОТГ та Захарівської ОТГ Роздільнянського району Одеської області здійснює організацію незаконного переправлення осіб через державний кордон України.

Так, 12.05.2024 о 09:34 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 12.05.2024 о 09:30 за околицями с. Майорське (Захарівської ОТГ) Роздільнянського району Одеської області, як рухатись в бік с. Росіянівка Захарівської ОТГ) Роздільнянського району Одеської області зупинили автомобіль марки «JEEP COMPASS», червоного кольору, реєстраційний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка намагалася незаконно переправити інших чотирьох осіб, а саме: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканців м.Києва, які мали намір незаконно перетнути державний кордон України поза встановленими пунктами пропуску.

12.05.2024 при проведені огляду місця події, а саме в 9 км. від лінії державного кордону України, та в 1 км. від с. Майорське (Захарівської ОТГ) Роздільнянського району Одеської області, виявлено та вилучено:

автомобіль марки «JEEP COMPASS», червоного кольору, реєстраційний знак НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

мобільний телефон марки «Iphone 14 Pro», фіолетового кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_4 , ІМЕІ2: НОМЕР_5 з картою мобільного оператора «Vodafone UA» НОМЕР_6 , який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

мобільний телефон марки «POCO X5 Pro 5G», cинього кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_7 , ІМЕІ2: НОМЕР_8 , з картою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_9 , який належить ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

мобільний телефон марки «OnePlus 9Pro 5G» сірого кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_10 , ІМЕІ2: НОМЕР_11 з картою мобільного оператора «Лайфсел» НОМЕР_12 , та з картою мобільного оператора «Vodafone UA» НОМЕР_13 , який належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ;

мобільний телефон марки «Iphone 14 Pro» пурпурного кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_14 , ІМЕІ2: НОМЕР_15 з картою мобільного оператора «Лайфсел» НОМЕР_16 , який належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

мобільний телефон марки «ОРРО PJ А110», срібного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_17 , ІМЕІ 2: НОМЕР_18 , який належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

На даний час органами досудового розслідування вилучене майно визнано речовим доказом по матеріалам кримінального провадження.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Начальник відділення №2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 надіслала на адресу суду заяву, згідно якої просила розгляд клопотання проводити без її участі.

Власники майна ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилися, надали заяви, відповідно до якої вказали, що не заперечують проти накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Інші учасники в судове засідання не з`явились.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Відділенням№2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000032 від 11.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України.

Частина перша статті 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до постанови начальника відділення №2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області від 13 травня 2024 року, вищевказане майно визнано речовим доказом.

Положення статті 98 КПК України регламентують, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно пункту першого частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Також, слідчий суддя при розгляді клопотання врахував: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна.

Відносно розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя враховує, що вказані критерії є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді.

Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. Водночас, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Beyeler проти Італії (Рішення Великої Палати від 5 січня 2000 року, заява № 33202/96, параграф 107). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (серед інших, James та інші проти Сполученого Королівства (Рішення від 21 лютого 1986 року, заява № 8793/79, параграф 50).

При цьому, накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, а носить тимчасовий характер застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження, тому відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

На підставі встановлених обставин, а також зважаючи на те, що вилучене під час досудового розслідування майно має значення речового доказу та є підстави вважати, що в подальшому може бути використане, як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до висновку, що вказане клопотання є обґрунтованим, та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 98, 107, 131, 132, 170, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, у вигляді заборони користування, розпорядження та відчудження а саме на :

- мобільний телефон марки «Iphone 14 Pro», фіолетового кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_4 , ІМЕІ2: НОМЕР_5 з картою мобільного оператора «Vodafone UA» НОМЕР_6 , який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- мобільний телефон марки «POCO X5 Pro 5G», cинього кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_7 , ІМЕІ2: НОМЕР_8 , з картою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_9 , який належить ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

- мобільний телефон марки «OnePlus 9Pro 5G» сірого кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_10 , ІМЕІ2: НОМЕР_11 з картою мобільного оператора «Лайфсел» НОМЕР_12 , та з картою мобільного оператора «Vodafone UA» НОМЕР_13 , який належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ;

- мобільний телефон марки «Iphone 14 Pro» пурпурного кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_14 , ІМЕІ2: НОМЕР_15 з картою мобільного оператора «Лайфсел» НОМЕР_16 , який належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- мобільний телефон марки «ОРРО PJ А110», срібного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_17 , ІМЕІ 2: НОМЕР_18 , який належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, у вигляді заборони відчудження, а саме на автомобіль марки «JEEP COMPASS», червоного кольору, реєстраційний знак НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Роз`яснити, що відповідно до частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1