КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

Іменем України

справа №133/3973/23

провадження №1-кс/133/824/23

19.12.23 м.Козятин

Слідчий суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

дізнавача ОСОБА_4 ,

законного представника ОСОБА_5 ,

в м. Козятині, розглянувши клопотання прокурора Козятинського відділу Хмільницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про допит свідка під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000125 від 07.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся прокурор Козятинського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області, з вищевказаним клопотанням про проведення допиту малолітнього свідка ОСОБА_6 під час досудового розслідування.

Під час розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що сектором дізнання відділення поліції № 2 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.07.2023 за №0000125 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Встановлено, що 07.07.2023 до ВП № 2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області із письмовою заявою звернувся ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 про те, що 06.07.03.2023 в період часу з 16 години 50 хвилин по 17 годину 05 хвилин поблизу будину за адресою: АДРЕСА_2 чоловік на ім`я ОСОБА_8 , якого він знає в обличчя, наніс тілесні ушкодження у вигляді саден м`яких тканин його малолітньому сину ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Заявник ОСОБА_7 попереджений про кримінальну відповідальність згідно ст. 383 КК України.

Під час досудового розслідування допитано як свідка ОСОБА_7 , який дав показання про те, що 06.07.2023 року близько 17 години йому зателефонували знайомі та повідомили, що у дворі будинку по АДРЕСА_3 якийсь чоловік б`є його сина, за що , невідомо. Коли він повернувся додому, то застав сина вже вдома. Філіпп йому розказав, що цього дня- 06.07.2023 року- близько 16 години 50 хвилин він грався біля під`їзду № 1 будинку АДРЕСА_4 . З ним почала сваритись жінка, як він з`ясував - матір ОСОБА_10 . Жінка звинувачувала його сина у тому, що він має намір зламати ручку на дверях до під`їзду. Після цього його син став стукати по обшивці балкону квартири АДРЕСА_4 , яка знаходиться на першому поверсі. Тоді з квартири вийшов ОСОБА_11 . Син став втікати від нього, а ОСОБА_11 став його наздоганяти. Приблизно через 300 м ОСОБА_8 його наздогнав, став шарпати за одяг та штовхати, від чого син впав на землю. Потім ОСОБА_11 схопив його сина за волосся і шарпнув доверху, щоб син став на ноги, і потягнув його сина у бік пам`ятника Грушевському. Його син злякався і у нього сталось неконтрольоване сечовипускання.

У кримінальному провадженні ОСОБА_9 визнаний потерпілим.

Для встановлення тяжкості тілесних ушкоджень, завданих ОСОБА_9 призначено судово-медичну експертизу. Відповідно до висновку експерта від 07.07.2023 - 26.07.2023 № 60 у ОСОБА_9 виявлено тілесні ушкодження у виді гематоми у лівій тім`яній ділянці справа, садна: в ділянці правого ліктьового суглоба, ділянці лівого передпліччя, на обох долоневих поверхнях кистей, в ділянці крила правої здуховинної кістки, в ділянці обох колінних суглобів, синець в ділянці крила правої здуховинної кістки. Вказані тілесні ушкодження виникли від численної травматичної дії (ударів, тертя), тупих твердих предметів ( в т.ч. тверде асфальтоване покриття тощо), можливо 06.07.2023.

Таким чином, є достатні підстави вважати, що малолітній ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є потерпілим від кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи.

У кримінальному провадженні є малолітній свідок - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

У разі направлення обвинувального акту у зазначеному кримінальному провадженні до суду, малолітній свідок, якому на даний час виповнилось лише 8 років, внаслідок свого віку і зумовленого ним психоемоційного стану під час судового розгляду може відмовитись давати показання, що ускладнить з`ясування обставин кримінального правопорушення судом.

Обстановка під час допиту малолітнього свідка у суді може налякати малолітню дитину, яка є свідком насильства, зумовити відмову давати показання.

Крім того, після направлення кримінального провадження до суду виникне необхідність допиту малолітнього свідка ОСОБА_6 під час досудового розслідування, що буде психотравмуючою ситуацією для дитини. Повторний допит потерпілого у суді стане повторною психотравмуючою ситуацією для нього.

При цьому прокурор зазначає, що на території Вінницької області функціонує простір для надання допомоги дітям, які стали потерпілими внаслідок насильства або були свідками насильства Центр захисту соціально- психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус), де створені умови для роботи з неповнолітніми безпечний простір, кваліфікований персонал, у тому числі і психолог , який може бути залучений до проведення слідчих дій. Крім того, на думку прокурора на теперішній час існує небезпека для життя і здоровя потерпілого, а також інші обставини, що можуть вплинути на повноту та достовірність показань малолітнього свідка ОСОБА_6 в судовому засіданні. Показання малолітнього свідка на теперішній час є важливими для всебічного, повного, об`єктивного та неупередженого з`ясування обставин кримінального провадження, а тому їх належне фіксування під час досудового розслідування не допустить буд-якого викривлення обставин, що мали місце під час вчинення кримінальних правопорушень та забезпечить можливість встановлення всіх фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, які сприймав потерпілий.

З огляду на зазначені виняткові обставини, а також те, що показання малолітнього свідка ОСОБА_6 на думку прокурора мають суттєве значення для встановлення об`єктивної істини для досудового розслідування у кримінальному провадженні, а з минуванням часу надані ним показання можуть бути детально не відтворені, з метою уникнення або мінімізації можливої психологічної травматизації дитини в кримінальному провадженні, попередження негативного впливу на повноту та достовірність судового розгляду, виникла необхідність у проведенні допиту малолітнього свідка ОСОБА_6 під час досудового розслідування в судовому засіданні. Крім того, у кримінальному провадженні після допиту потерпілого може виникнути необхідність у призначенні судової психологічної експертизи для перевірки показань потерпілого. Для якнайкращого забезпечення інтересів малолітнього свідка ОСОБА_6 та для забезпечення експертів необхідними матеріалами для проведення експертизи є необхідність у фіксуванні показань ОСОБА_6 за допомогою власних технічних засобів слідчого та Центру, для виготовлення зображення допитуваної дитини відповідно до потреб експертизи.

Прокурор та дізнавач в судовому засіданні клопотання підтримали за обставин викладених у ньому, просили суд клопотання задовольнити. Також прокурор вказала, що свідок ще жодного разу не допитувався, а тому є необхідність його допиту з метою збирання доказів.; зазначила, що є рекомендація про те, що допит проводить один раз.

Законний представник малолітнього ОСОБА_5 , не заперечувала щодо задоволення клопотання, однак заперечувала щодо допиту поза межами населеного пункту, де вони проживають. Вказала, що вони не поїдуть до установи, яка функціонує за моделлю Барнхаус, оскільки він знаходиться в іншому районі.

Прокурор в подальшому відмовилась від вимоги про допит свідка в Центрі захисту соціально- психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус) з посиланням на відмову законного представника доставити туди дитину.

Слідчий суддя вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши клопотання слідчого та додані до нього матеріали, дійшов наступного висновку.

Як вбачається із матеріалів клопотання, сектором дізнання відділення поліції № 2 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.07.2023 за №0000125 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Із витягу з ЄРДР вбачається, що 07.07.2023 до відділення поліції № 2 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області із письмовою заявою звернувся ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 про те, що 06.07.03.2023 в період часу з 16 години 50 хвилин по 17 годину 05 хвилин по АДРЕСА_2 раніше наглядно знайома особа на ім`я ОСОБА_8 , наніс тілесні ушкодження у вигляді саден м`яких тканин його малолітньому сину ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителю АДРЕСА_1 .

Відповідно до протоколу допиту свідка ОСОБА_5 від 10.07.2023, остання повідомила, що є бабусею ОСОБА_6 , її онук дружить із ОСОБА_12 .. Так, 06.07.2023, близько 18 год. її внук разом з ОСОБА_13 , пішли гуляти у двір до останнього. Повернувшись додому внук розказав, що під час гри, зайшовши до під`їзду будинку невідома бабуся вигнала їх з під`їзду, та коли вона їх виганяла слідом за нею вийшов не знайомий їм чоловік, який почав доганяти ОСОБА_14 , тягти його за волосся та футболку поклавши його на асфальт, та викрикувати, що він Філіпа закопає, як собаку. В результаті чого Філіп отримав тілесні ушкодження.

Відповідно до постанови дізнавача від 18.10.2023 ОСОБА_5 , яка є бабусею ОСОБА_6 , залучено як законного представника неповнолітнього.

До матеріалів справи також долучено копію свідоцтва про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та копію паспорта ОСОБА_5 .

Відповідно ч. 1 ст. 225 КПК України, у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб.

Дана норма закону встановлює певні критерії проведення допиту свідків чи потерпілого на досудовому слідстві у судовому засіданні слідчим суддею, по-перше тільки у виняткових випадках пов`язаних із необхідністю такого допиту через існування небезпеки для життя і здоров`я потерпілого, його тяжкої хвороби або інших обставин через які допит такого потерпілого в наступному буде неможливо у судовому засіданні судом; по друге за обставин які можуть вплинути на повноту чи достовірність показань.

При цьому, аналіз положень ст. 225 КПК України свідчить про те, що клопотання повинно мати в своєму обґрунтуванні викладення конкретних й реальних причин та обставин, які вказують на необхідність отримання від певної особи, зокрема потерпілої, показань, і водночас існування на час подання й розгляду такого клопотання, чи в майбутньому до часу розгляду матеріалів кримінального провадження судом, небезпеки для життя і здоров`я потерпілої, її тяжкої хвороби, розвиток і наслідки якої створюють небезпеку для життя чи можуть викликати тяжкі наслідки для здоров`я особи, наявності інших обставин, що можуть унеможливити в майбутньому її допит у суді або вплинути на повноту чи достовірність показань.

Тобто, сторона кримінального провадження, яка ініціює допит свідка під час досудового розслідування в судовому засіданні, повинна довести необхідність проведення цих дій у відповідності до вимог ч. 1 ст. 225 КПК України.

Отже, розглядаючи клопотання про допит потерпілої в порядку ст. 225 КПК України, слідчий суддя, вивчаючи його зміст та матеріали, додані до нього, оцінює обґрунтованість клопотання і визначає, чи мають місце обставини, які зумовлюють допит зазначеної особи, та унеможливлюють його проведення під час судового засідання.

Звернувшись до суду із зазначеним клопотанням прокурор просить допитати малолітнього свідка ОСОБА_6 , мотивуючи тим, що існує небезпека для життя і здоров`я потерпілого, а також інші обставини, що можуть вплинути на повноту та достовірність показань малолітнього свідка ОСОБА_6 в судовому засіданні, а також те, що з минуванням часу надані ним покази можуть бути детально не відтворені.

При дослідженні клопотання та доданих до нього матеріалів, оцінюючи його обґрунтованість, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання ґрунтується на припущеннях, оскільки обставини, які б підтверджували реальність підстав для допиту малолітнього свідка є загальними і не дають змоги встановити чи дійсно існує загроза втрати доказу та чи може наявність таких підстав як малолітній вік свідка унеможливити допит малолітнього свідка під час судового засідання.

Крім цього, допит свідка, у порядку ст. 225 КПК, у судовому засіданні проводиться з метою запобігання виникненню обставин, які унеможливлюють допит особи під час судового розгляду або можуть вплинути на повноту чи достовірність показань, але ніяк не для забезпечення реалізації завдань досудового розслідування.

З пояснень законного представника, її онук не страждає на хронічні захворювання, почуває себе добре як фізично , так і психологічно; ознак психологічного травмування у нього немає.

В той же час, слідчим у клопотанні не наведено обставин, які б обґрунтовували наявність виняткових випадків, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка під час досудового розслідування, зокрема існування небезпеки для життя і здоров`я потерпілого, його тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити допит свідка в суді, і так само не надано жодних належних доказів на підтвердження даних обставин.

Таким чином, вивчивши наведені прокурором доводи в сукупності з приєднаними до клопотання доказами, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення не надано жодних доказів того, що мають місце виняткові обставини, які дійсно унеможливлять в майбутньому допит малолітнього свідка в судовому засіданні в даному кримінальному провадженні.

При цьому слід зазначити, що безпосередність дослідження показань в судовому засіданні при розгляді справи по суті (п.16 ч.1 ст. 7, ст. 23, ст. ст. 353, 354 КПК України) є однією із загальних засад кримінального провадження, направлених на реалізацію і дотримання «права на справедливий суд», закріпленого статтею 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», і виключення з такого правила можливе лише у виняткових випадках, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я, тяжкої хвороби чи інших об`єктивних обставин, неможливо буде провести такий допит в судовому засіданні.

Так, слідчий суддя також враховує, що за наявності передбачених ч. 4 ст. 225 КПК України обставин під час судового розгляду буде проведено повторний допит свідка, що може призвести до подвійного тиску і навантаження на її психіку і емоційний стан.

Ризик повторного допиту в суді також обгрунтовується тим, що підозрюваний у справі має право ставити запитання свідку, однак наразі особі, яка підозрюється (однак повідомлення їй ще не вручено про підозру) така можливість не може бути забезпечена.

Так, ст. 225 КПК передбачає в певних випадках можливість судового допиту особи під час досудового розслідування, і такі показання є допустимими за умови дотримання порядку, передбаченого цим положенням. Найбільш істотними складовими цього порядку є здійснення допиту перед суддею в судовому засіданні, участь сторін та дотримання правил допиту, передбачених для судового розгляду (п. 37 постанови ВС від 19 листопада 2019року в справі № 750/5745/15-к).

Однак, ані ст. 225, ані ст. 352 КПК не передбачають того, що при допиті потерпілого права сторони захисту ігноруються взагалі. Інше питання, - це спосіб участі сторони захисту, але це питання (спосіб участі) не постало перед судом в цій справі, оскільки в порядку ч. 1, 3 ст. 26 КПК сторона обвинувачення винесла на розгляд питання вчинення дії у порядку ст. 225 КПК без участі кривдника та відповідно саме у межах цих вимог розглянуто дане клопотання.

Пункт 3 ч. 1 ст. 225 КПК встановлює єдиний випадок, коли захист не приймає участі в такій дії, - це коли жодній особі не повідомлено про підозру. У цій справі повідомлення про підозру не вручено жодній особі, проте, зі слів прокурора та слідчого, потерпілий та свідок вказують на конкретну особу - кривдника, проте допит таких осіб під час слідства не проводився, а тому є необхідність їх допиту для отримання доказів.

Однак, законом не передбачено, що допит малолітніх осіб здійснюється судом з метою , щоб слідчі отримали докази. Крім того, така ситуація вказує на те, що є ймовірність необхідності проведення повторного допиту свідка в подальшому з метою забезпечення прав підозрюваного, якщо повідомлення про підозру буде пред`явлено.

За таких обставин слідчий суддя вважає, що всупереч вимог ч. 1 ст. 225 КПК України, стороною обвинувачення не доведено, що на теперішній час існує наявність обставин, у зв`язку з чим виникає винятковий випадок допиту свідка в судовому засіданні на стадії досудового розслідування, передбачений ст. 225 КПК України.

Враховуючи наведене та приймаючи до уваги те, що передбачених законом обставин, які б давали слідчому судді підстави допитати свідка під час досудового розслідування, подане клопотання не містить, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є безпідставним, необґрунтованим і таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст. 225 КПК України, слідчий суддя,-

ухвалив:

Клопотання прокурора Козятинського відділу Хмільницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про допит свідка в судовому засіданні під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000125 від 07.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повна ухвала буде проголошена 25.12.2023 об 11:45.

Слідчий суддя ОСОБА_15