№ провадження 1-кп/646/124/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.11.2023 м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000555 від 21.07.2022 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Червонозаводського районного суду знаходиться обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

06 листопада 2023 року через підсистему «Електронний суд» від захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 надійшло клопотання про участь у судовому засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою системи ЕСІТС, оскільки перебуває за межами країни в Швеції. Вважає, що відповідно до ст. 336 КПК України причини неможливості його безпосередньої участі у судовому засіданні є поважними, які не були враховані судом про розгляді попереднього клопотання про участь у судовому засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Вважає, що проведення його участь та обвинуваченого у режимі відеоконференції не потягне за собою порушення права на захист.

07 листопада через підсистему «Електронний суд» надійшли два клопотання від заявника ОСОБА_7 з використанням її кваліфікованого електронного підпису, в яких обвинувачений ОСОБА_5 заявив: 1) клопотання про участь у судовому засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою системи ЕСІТС, оскільки виїхав до країни Ізраїль 10.06.2019 та не може генерувати електронний підпис з додатку «Дія», оскільки має паспорт старого зразку та не має рахунків в банках України, тому просив брати участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції ЕСІТС через профіль його матері ОСОБА_7 ; 2) клопотання про залучення захисника на підставі п. 2 ч. 1 ст. 49 КПК України, оскільки його захиснику - адвокату ОСОБА_6 відмовлено у задоволенні клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Прокурор просила відмовити у задоволенні клопотань обвинуваченого ОСОБА_5 , зазначила про те, що ідентифікувати особу обвинуваченого неможливо, оскільки ОСОБА_7 не є учасником справи, то такі клопотанні не підлягають задоволенню, щодо захисника то він знаходиться в іншій країні з обвинуваченим, а тому буде порушено право обвинуваченого на захист.

Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував проти задоволення клопотань обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника.

Вивчивши подані клопотання та з`ясувавши думку учасників, суд дійшов таких висновків.

Згідно з ч.1 ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Разом з тим, відповідно до ч.ч.1, 2, 6 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відносно поданих клопотань обвинуваченим ОСОБА_5 суд зазначає наступне.

Відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України 26.11.2010 № 30 ( в редакції рішення Ради суддів України від 12.04.2018 № 17) автором електронного документу є особа, що підписала електронний документ власним електронним цифровим підписом.

Частинами першою - третьою статті 4 Закону України «Про електронний цифровий підпис» передбачено, що електронний цифровий підпис призначений для забезпечення діяльності фізичних та юридичних осіб, яка здійснюється з використанням електронних документів. Електронний цифровий підпис використовується фізичними та юридичними особами суб`єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі. Використання електронного цифрового підпису не змінює порядку підписання договорів та інших документів, встановленого законом для вчинення правочинів у письмовій формі.

Так, у клопотаннях від імені ОСОБА_5 підписантом є ОСОБА_7 , що підтверджується накладенням її кваліфікованого електронного підпису на ці клопотання.

Оскільки, ОСОБА_7 не є учасником судового процесу, вона не може звертатися до суду з клопотаннями. Накладення кваліфікованого електронного підпису однієї особи на документи іншої не допускається.

Тобто, з цих підстав, клопотання від імені ОСОБА_7 не можуть бути розглянуті судом.

Відповідно ч. 1 ст. 336 КПК України, судове провадження може здійснюватися у режимі відео-конференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі неможливості участі учасника кримінального провадження з поважних причин.

Проведення судового засідання у режимі відеоконференції є правом суду, а не обов`язком, і обумовлюється низкою підстав, наявність яких має перевірити суд при постановленні відповідної ухвали: неможливість безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин, необхідність забезпечення безпеки осіб, проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого, необхідність вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження, наявність інших підстав, визначених судом достатніми.

Водночас суд зауважує, що такі поняття, як «поважність причин», «оперативність судового провадження», «підстави, визначені судом достатніми», «інтереси кримінального провадження» є оціночними, що власне і є обставинами, що мають бути обґрунтовані учасником судового провадження у клопотанні про ВКЗ.

З наведеного вбачається, що проведення судового засідання у режимі відеоконференції є радше винятком із загального правила, і відповідні ухвали мають бути мотивовані належним чином певними обставинами, які унеможливлюють або роблять недоцільним проведення судового засідання у звичайному режимі.

Так, обвинувачений, як учасник кримінального провадження, обґрунтовує клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференцїі поза межами приміщення суду, зокрема знаходженням закордоном за фактом введення воєнного стану на території України.

Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року введено в Україні воєнний стан через військову агресію Російської Федерації проти України. Указ затверджений Верховною Радою України Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року. Воєнний стан неодноразово продовжувався, востаннє до 14 лютого 2024 року.

Згідно зі статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи й установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України й законами України, а також на те, що відповідно до ст. 26 цього Закону скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Так, відповідно до рекомендацій роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених Радою суддів України 02.03.2022 року, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, слід керуватись реальною поточною обстановкою, що склалась в регіоні, на день розгляду даної справи.

На даний час, на території м. Харкова не ведуться активні бойові дії, що свідчить про те, що поточна ситуація в області є стабільною, а тому сам факт введення на території України воєнного стану не є тією достатньою підставою для проведення судового засідання за участі обвинуваченого ОСОБА_5 у режимі відеоконференції.

З 23.11.2022 Червонозаводський районний суд м. Харкова відновив здійснення судочинства, суд працює в штатному режимі. Згідно зі штатним розписом та затвердженим графіком роботи працівники суду перебувають на робочих місцях, безпосередньо в приміщенні суду. Крім того, у разі повідомлення в ході судового розгляду про імовірність ракетного обстрілу, працівники апарату суду та всі учасники судового розгляду мають змогу на час повітряної тривоги до облаштованого укриття в приміщенні суду.

Крім цього, ухвалою суду від 04.09.2023 у задоволенні клопотань обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено. Нових обставин у наступних клопотаннях обвинуваченим та його захисником не наведено.

Суд зазначає, що дистанційна участь обвинуваченого в підготовчому судовому засіданні та в подальшому судовому розгляді не забезпечить якісний його допит, дослідження письмових та інших доказів, які підтверджуватимуть чи спростовуватимуть винуватість у інкримінованому кримінальному правопорушенні, а відтак участь обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 ризикує перетворитися на формальність, що унеможливлюватиме необхідність дотримання прав усіх учасників судового процесу та повноту дослідження обставин, які мають значення для встановлення об`єктивної істини.

На момент проведення даного підготовчого судового засідання змін, які б регламентували участь обвинуваченого із власними технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового провадження, яке проводиться поза межами приміщення суду, у КПК України не внесено, також не змінилися обставини, які слугували відмовою у задоволенні клопотань, а тому підстави для задоволення клопотань обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника щодо забезпечення участі у судовому провадженні в режимі відеоконференцзв`язку також відсутні.

Також, як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_5 брав участь у судових засіданнях, востаннє 07.06.2019 та був повідомлений про дату та час наступного судового засідання під підпис у явочному листі в приміщенні суду, проте будучи обізнаним про наявність кримінального провадження відносно нього перетнув державний кордон України.

При цьому, відповідно до ч. 7 ст. 42 КПК обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це суд.

Відповідно до вимог пунктів 3 та 8 частини 1 статті 138 КПК України, поважними причинами неприбуття особи на виклик є обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини) та інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

З правом особи бути обізнаним про судовий виклик кореспондується безумовний обов`язок такої особи з`явитися до суду в визначений день та час. В протилежному випадку, залежно від обставин справи, неприбуття особи на виклик може бути розцінене судом як переховування від суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, та мати наслідком здійснення судом заходів процесуального примусу або, у відповідних випадках, суд буде зобов`язаний розпочати розгляд справи в порядку досудового розслідування або спеціального судового розгляду (in absentia). І такі дії суду будуть відповідати вимогам рішень Європейського суду з прав людини «Лена Атанасова проти Болгарії» (Lena Atanasova v. Bulgaria, § 52) та «Сейдовіч проти Італії» (Sejdovic v. Italy, [ВП], §§ 86-87).

Як передбачено ст. 323 КПК України якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду.

На підставі викладеного, суд відмовляє у задоволенні клопотань обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 .

Керуючись ст.336 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотань обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 відмовити.

Визнати обов`язковою участь обвинуваченого ОСОБА_5 безпосередньо в залі судових засідань Червонозаводського районного суду м. Харкова.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1