ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3543/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" листопада 2023 р.

Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_3 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 307 КК України про відвід судді ОСОБА_5 ,

сторони кримінального провадження:

прокурор ОСОБА_6 ,

захисник ОСОБА_3 ,

обвинувачений ОСОБА_4 ,

встановив:

В провадження судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла заява захисника ОСОБА_3 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Захисник ОСОБА_3 , в судовому засіданні свою заяву про відвід судді ОСОБА_5 підтримав. Вказав, що при дослідженні письмових доказів, а саме протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 02.08.2022 року, було встановлено, що він складений слідчою СВ Дарницького УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 , при цьому він містить різні почерки. В судовому засіданні було заявлено клопотання про призначення почеркознавчої експертизи для встановлення факту складанні вказаного протоколу неуповноваженою особою, але суддя ОСОБА_5 відмовила у задоволенні вказаного клопотання, без пояснення причин та винесення ухвали. На думку захисту така поведінка судді свідчить про її упередженість.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав заяву свого захисника.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти заявленого відводу, вказав, що доводи сторони захисту необґрунтовані.

Суд, заслухавши думку учасників, дослідивши письмову заяву про відвід, приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим.

Разом з цим, ч. 1 ст. 81 КПК України встановлено, що у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

ЄСПЛ у в власній практиці неодноразово досліджував питання щодо підстав відводу суддів, за результатами чого було вироблено два критерії (суб`єктивний і об`єктивний). У пункті 66 рішення ЄСПЛ від 10.12.2009 у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (заява №4785/02) зазначено, що згідно з усталеною практикою Суду, наявність безсторонності має визначатися для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Так, за суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді. Відповідно до об`єктивного критерію необхідно визначити, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», рішення від 24 лютого 1993 року «Веттштайн проти Швейцарії»).

ЄСПЛ в п. 66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 зазначив, що безсторонність, в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви щодо цього. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 суд дійшов висновку про те, що між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності, з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію наддасть вимога об`єктивної безсторонності.

Приписами ч. 1 ст. 75 КПК України встановлені обставини наявність яких виключає участь судді у кримінальному провадженні. Так, згідно з п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Аналіз наведених норм КПК, а також релевантної практики ЄСПЛ та співставлення їх з встановленими обставинами, посиланнями та твердженнями сторони захисту (зокрема, щодо відмови стороні захисту у можливості заявити клопотання під час підготовчого судового засідання), дають підстави вважати, що доводи захисника не доводять наявність упередженості головуючого у кримінальному провадженні судді. Оцінка певних процесуальних дій та рішень головуючого судді може бути надана виключно у встановленому процесуальному порядку судом вищої інстанції.

Враховуючи наведене, приходжу до висновку, що заявлений відвід не містить об`єктивних даних, які б свідчили про наявність обставин, які викликають сумнів в неупередженості головуючого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_5 у розгляді кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

За таких обставин у задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81 КПК України, суд,

постановив:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1