Провадження № 1-кс/761/8856/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника власника майна ТОВ «ЯВІР-2005», - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05.04.2023 року, в межах кримінального провадження №0000882 від 29.06.2022 року на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «ЯВІР-2005» (),

ВСТАНОВИВ:

21 квітня 2023 року представник власника майна - адвокат ОСОБА_3 , яка діє інтересах ТОВ «ЯВІР-2005», звернулась до суду з клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05.04.2023 року, в межах кримінального провадження № 0000882 від 29.06.2022 року на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «ЯВІР-2005» ).

Клопотання мотивоване тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 05.04.2023 у справі № 761/11246/23 безпідставно накладено арешти на грошові кошти та заборонено проводити видаткові операції по перерахуванню і зняттю грошових коштів (за виключенням сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування та виплати заробітної плати), які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «ЯВІР-2005» (), на суму, що не перевищує 208 472 000,00 грн. Клопотання прокурора про арешт майна є необґрунтованим та не містить під собою правового підґрунтя. У матеріалах клопотання про арешт майна як і у постанові про визнання речовими грошові кошти, які знаходяться на вказаних розрахункових рахунках, не зазначено та належним чином не вмотивовано, яким чином грошові кошти мають відношення до кримінального провадження, які саме сліди вчинення злочину могли залишитися на них та чи можливо їх використовувати як речовий доказ у даному кримінальному провадженні.

Учасники в судове засідання не з`явились, разом з тим, їх неявка в силу положень ч. 2 ст. 174 КПК України не є перешкодою для розгляду клопотання про скасування арешту майна.

Суд, вивчивши матеріли клопотання про скасування арешту майна та дослідивши матеріали судової справи про накладення арешту на майно, дійшов до висновку про задоволення клопотання виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, зокрема, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже, суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтовувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно зі ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів убачається, що 05.04.2023 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва за клопотанням прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000882 від 29.06.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 205-1, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК, ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України було задоволено та накладено арешт на на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «ЯВІР-2005» (), а саме з:

АТ «ТАСКОМБАНК» (МФО 339500), адреса м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 30:

-НОМЕР_1 (Українська гривня);

АТ «ПУМБ» (МФО 334851), адреса м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4:

-НОМЕР_2 (Українська гривня);

-НОМЕР_3 (Українська гривня); НОМЕР_4 (долар США);

-НОМЕР_4 (Українська гривня); НОМЕР_4 (Євро);

АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» (МФО 380805), адреса м. Київ, вул. Алмазова Генерала, буд. 4А:

-НОМЕР_5 (Українська гривня);

АТ «СЕНС БАНК» (МФО 300346), м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 100:

-НОМЕР_6 (Українська гривня);

АТ «ТАСКОМБАНК» (МФО 339500), адреса м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 30:

-НОМЕР_7 (Українська гривня);

-НОМЕР_7 (Євро);

АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005), адреса м. Київ, вул. Андріївська, буд. 2/12:

-НОМЕР_8 (Українська гривня);

-НОМЕР_9 (Українська гривня);

АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 305299), адреса м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д:

-НОМЕР_10 (Українська гривня);

-НОМЕР_11 (Євро);

-НОМЕР_12 (Українська гривня);

-НОМЕР_13 (Українська гривня);

-НОМЕР_14 (долар США);

-НОМЕР_15 (Польський злотий).

збереження речових доказів у вказаному кримінальному провадженні.

В ході досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що службовими особами ТОВ «Торговий Дім «АГРОТЕРРА» в період з 01.06.2021 до 15.01.2022 відображено операції з придбання у ТОВ «Агрокультура Дніпра», а також у суб`єктів підприємницької діяльності з ознаками ризиковості - ТОВ «Стс групп», ТОВ «Смартвіжін», ТОВ «Бескид Трейд», ТОВ «Марвел Профіт», ТОВ «Торговий будинок Артензія», ТОВ «Сейф про», ТОВ «Опті-Фрут» ПП «Орлан Дніпро» та ПП «Трейд-стар Груп» сільськогосподарської продукції та продуктів харчування на загальну суму ПДВ 213 млн грн.

У ТОВ «Агрокультура Дніпра» відображено операції з придбання сільськогосподарської продукції (яка у подальшому продана в адресу ТОВ «Торговий Дім «АГРОТЕРРА») у суб`єктів підприємницької діяльності з ознаками ризиковості - ФГ «Родючий колос», ТОВ ФГ «Деметра Трейд», ТОВ ФГ «Широкі простори», ТОВ «Вальхала 2021», ТОВ ФГ «Багате збіжжя», ТОВ ФГ «Росянський колосок», ТОВ ФГ «Щедрий врожай торг», ТОВ «Кубиш», ТОВ «Калькерія», ФГ «Житниця - агро плюс» та ФГ «Агрозбіжжя» та 23 інших суб`єктів господарської діяльності на загальну суму ПДВ 162, 8 млн. грн.

В подальшому службові особи ТОВ «Торговий Дім «АГРОТЕРРА», здійснивши документальне оформлення придбання та продажу товарів, без реального руху активів, з метою мінімізації податкових зобов`язань ТОВ «Агрокомпанія «Біофуд», ТОВ «Євростандарт», ТОВ «Агропрод Україна», ТОВ «ЛГЗ Прайм», ТОВ «МТК», ТОВ «Кворум-нафта», ТОВ «Дієса», ТОВ «Прогрес-Агротрейд», ТОВ «Теп транско», ТОВ «Рок трейд», ПП «Явір-2000», ТОВ «Явір-2005», ТДВ «Запорізький хлібозавод № 3», АТ «Чернівецький хлібокомбінат», ТОВ «Запоріжмлин», ТОВ «Бердянський хлібокомбінат», ТОВ «Фіта Трейд», ДП «ДП Агросервіс» на загальну суму ПДВ - 208 472,2 тис. грн., вчинили пособництво вказаним суб`єктам господарської діяльності в умисному ухиленні від сплати податків.

22.03.2023 на грошові кошти на рахунках підприємств, які задіяні у вказаній протипровній схемі постановою детектива БЕБ визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

05.04.2023 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва по справі №761/11246/23, у рамках кримінального провадження внесеному до ЄРДР за №0000882, було накладено арешти на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «ЯВІР-2005» () у межах суми 208 472 000 грн., із забороною проводити видаткові операції по перерахуванню і зняттю грошових коштів (за виключенням сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування та виплати заробітної плати).

Як убачається зі змісту ухвали арешт на грошові кошти було накладено з метою збереження речових доказів.

Однак, накладення арешту на майно можливе лише за умови наявності підстав вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, що повинно бути встановлено в судовому порядку на підставі достатніх й допустимих доказів, наданих слідчим.

У матеріалах кримінального провадження єдиним доказом на підтвердження можливого ухилення ТОВ «ЯВІР-2005» від сплати податку на прибуток є аналітичне дослідження фінансово-господарських операцій переліку підприємств за період діяльності з 01.06.2021 по 15.01.2022.

Згідно аналітичного дослідження ДПС України «про результати дослідження фінансово-господарської діяльності ТОВ «Торговий Дім «АГРОТЕРРА», щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацію (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму або фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, та/або інших правопорушень за період з 01.06.2021 по 15.01.2022» № 20/99-00-08-02-04-20/44273045 від 13.05.2022 вбачається, що фінансово-господарська діяльність ТОВ «Торговий Дім «АГРОТЕРРА», за період з 01.06.2021 по 15.01.2022 була спрямована на отримання контрагентами податкової вигоди в результаті документального фіксування господарських операцій по ланцюгу постачання товарів, зокрема зазначене підприємство оформило операції з продажу сільгосппродукції невідомого походження на суму ПДВ - 208 472,2 тис. грн. в адресу підприємств: ТОВ «Агрокомпанія «Біофуд», ; ТОВ «Євростандарт», ; ТОВ «Агропрод Україна», ; ТОВ «ЛГЗ Прайм», ; ТОВ «МТК», ; ТОВ «Кворум-нафта», ; ТОВ «Дієса», ; ТОВ «Прогрес-Агротрейд», ; ТОВ «Теп транско», ; ТОВ «Рок трейд», ; ПП «Явір-2000», ; ТОВ «Явір-2005», ; ТДВ «Запорізький Хлібозавод № 3», ; ТОВ «Чернівецький Хлібокомбінат» (АТ «Чернівецький Хлібокомбінат»), ; ТОВ «Запоріжмлин», ; ТОВ «Бердянський Хлібокомбінат», ; ТОВ «Фіта трейд», ; Дочірнє підприємство «ДП Агросервіс 2000», , без їх фактичного здійснення, що дало змогу мінімізувати податкові зобов`язання з ПДВ для підприємств-контрагентів.

При цьому сума ПДВ - 208 472,2 тис. грн., зазначена у аналітичному дослідженні ДПС України за період з 01.06.2021 по 15.01.2022 визначена з урахування низки господарських операцій з продажу сільгосппродукції від імені ТОВ «Торговий Дім «АГРОТЕРРА», на адресу 18 підприємств, в тому числі і ТОВ «ЯВІР-2005».

Вказане свідчить, що арешт накладений на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «ЯВІР-2005» в сумі 208 472 000 грн., не відповідає співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Окрім того, як убачається зі змісту аналітичного дослідження ДПС України «про результати дослідження фінансово-господарської діяльності ТОВ «Торговий Дім «АГРОТЕРРА», воно проведено на підставі податкової інформації, що наявна в інформаційно-аналітичних базах стосовно контрагентів вказаного підприємства.

Слідчий суддя зазначає, що на початкових стадіях досудового розслідування будь які аналітичні дослідження можуть свідчити про існування обґрунтованої підозри щодо можливого вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, але в подальшому такі дослідження спеціалістів повинні бути підтверджені належними та допустимими доказами, зокрема висновками експертів.

Слідчий суддя також враховує, що у постанові Верховного Суду від 02.04.2020 у справі № 160/93/19, ВС зробив висновок, про те, що жодні аналітичні довідки чи висновки експертів не в змозі замінити узгоджене Податкове повідомлення-рішення - письмове повідомлення контролюючого органу, а будь-яка податкова інформація, що наявна в інформаційно-аналітичних базах стосовно контрагентів суб`єкта господарювання по ланцюгах постачання, носить виключно інформативний характер та не є належним доказом ухилення від сплати податків.

Також у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі 106/3364/19 від 07.07.2022, зазначено, що Порушення, допущені одним платником податків, за загальним правилом не впливають на права та обов`язки іншого платника податків; чинне законодавство не покладає на підприємство обов`язок збирання інформації про стан господарської діяльності та порушення підприємств-контрагентів; так само невиконання контрагентами своїх податкових обов`язків не може бути безумовним свідченням відсутності ділової мети та/або обізнаності платника податків із протиправним характером діяльності його контрагентів та відповідно недостовірності задекларованих даних податкового обліку платника податків.

На даний час матеріали кримінального провадження не містять переконливих доказів того, що арештоване майно, а саме грошові кошти на рахунках підприємства, відкритих в банках, набуто ПП «ЯВІР-200»у власність протиправним шляхом або внаслідок вчинення кримінального чи правопорушення.

Крім того, прокурором не доведено, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення його збереження.

Відповідно до Постанови Європейського Суду з прав людини від 09 червня 2005 року по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Європейським Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності та не було свавільним.

Окрім того, Європейський суд через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (рішення «Іатрідіс проти Греції»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу Конвенції. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

Крім того, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі ст. 1 Протоколу № 1 Конвенції. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення ЄСПЛ у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції» від 23.09.1982) Таким чином, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21.02.1986).

Водночас, у п. 38 рішення по справі «Ісмайлов проти Росії» від 16.10.2008 ЄСПЛ встановив, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

Аналогічна правова позиція відображена ЄСПЛ, як у справі «Бакланов проти Росії», так і в справі «Фрізен проти Росії», в яких суд зазначив що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар» для особи.

Разом з цим, як вбачається з вищевикладеного, накладений у даному кримінальному провадженні такий захід забезпечення як арешт грошових коштів ПП «ЯВІР-200» жодним чином не сприяє швидкому, повному та неупередженому розслідуванню у кримінальному провадженні та будь-яким чином не пов`язаний з розслідуванням конкретного злочину, оскільки посадовим особам ТОВ «ЯВІР-2005» не було повідомлено про підозру.

Слідчий суддя також враховує, що подальше застосування арешту на майно на даному етапі досудового розслідування, вплине на здійснення, правомірної господарської діяльності товариства, тобто унеможливить її, що є надмірним порушенням прав юридичної особи.

Пунктом 2 ч. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справи від 07.02.2014 зазначено, що арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

При цьому таке майно може перебувати, як у згаданих осіб так і в інших фізичних або юридичних осіб.

Щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Таким чином, окрім факту належності майна до предмету злочину, використання його як засобу чи знаряддя вчинення злочину чи одержання внаслідок вчинення злочину та/або встановлення, що воно є доходами від такого майна, для застосування арешту майна орган досудового розслідування повинен був довести, що ТОВ «ЯВІР-2005» здобуло майно незаконно.

Натомість, жодних відомостей щодо дослідження цих фактів та доказів, які підтверджують наявності у арештованого майна таких ознак, на даний час не встановлено.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання представника власника майна ТОВ «ЯВІР-2005», - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0000882 від 29.06.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.174, 276-278, 303, 309, КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

клопотання представника власника майна ТОВ «ЯВІР-2005», - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0000882 від 29.06.2022 року - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 05.04.2023 року, в межах кримінального провадження №0000882 від 29.06.2022 року на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «ЯВІР-2005» (), а саме з:

АТ «ТАСКОМБАНК» (МФО 339500), адреса м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 30:

-НОМЕР_1 (Українська гривня);

АТ «ПУМБ» (МФО 334851), адреса м. Київ, вул. Андріївська, буд. 4:

-НОМЕР_2 (Українська гривня);

-НОМЕР_3 (Українська гривня); НОМЕР_4 (долар США);

-НОМЕР_4 (Українська гривня); НОМЕР_4 (Євро);

АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» (МФО 380805), адреса м. Київ, вул. Алмазова Генерала, буд. 4А:

-НОМЕР_5 (Українська гривня);

АТ «СЕНС БАНК» (МФО 300346), м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 100:

-НОМЕР_6 (Українська гривня);

АТ «ТАСКОМБАНК» (МФО 339500), адреса м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 30:

-НОМЕР_7 (Українська гривня);

-НОМЕР_7 (Євро);

АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005), адреса м. Київ, вул. Андріївська, буд. 2/12:

-НОМЕР_8 (Українська гривня);

-НОМЕР_9 (Українська гривня);

АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 305299), адреса м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д:

-НОМЕР_10 (Українська гривня);

-НОМЕР_11 (Євро);

-НОМЕР_12 (Українська гривня);

-НОМЕР_13 (Українська гривня);

-НОМЕР_14 (долар США);

-НОМЕР_15 (Польський злотий).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1