Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 626/739/23
провадження № 1-кп/624/18/24
УХВАЛ А

іменем України

смт. Кегичівка 10 січня 2024 року

Кегичівський районний суд Харківської області у складі

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні, у залі суду смт Кегичівка, клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000020, стосовно якого:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Піщанка, Красноградського району Харківської області, українець, громадянин України, освіта середня, на утриманні має одну неповнолітню дитину, неодружений, до затримання не працював, інвалідності немає, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 , раніше засуджений: - 21 жовтня 2011 року Красноградським районним судом Харківської області за ч. 2 ст. 289 КК України, ч. 1 ст. 185 КК України, ст. 70 КК України до позбавлення волі строком 5 років, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком 3 роки; - 17 жовтня 2014 року Красноградським районним судом Харківської області за ч. 3 ст. 297, ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 70 КК України до позбавлення волі строком 6 років 10 днів; - 26 січня 2015 року Карлівським районним судом Полтавської області за ч. 2 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком 6 років 10 днів, умовно-достроково звільнений від відбуття покарання 06 жовтня 2017 року з не відбутим терміном 1 рік 10 місяців 24 дні,

- у вчиненні кримінальних правопорушень (злочину, проступку), передбачених ч. 4 ст. 185 та ч. 1 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Кегичівського районного суду Харківської області надійшов обвинувальний акт №0000020 стосовно ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 309 КК України.

У судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обґрунтовуючи своє клопотання прокурор зазначив, що у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що існують ризики того, що обвинувачений ОСОБА_4 може будучи раніше неодноразово засудженим за злочини проти власності, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став, тому може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки обвинувачений обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину. Може незаконно впливати на свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а також на потерпілих, а саме за умови застосування запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі, встановити контакт зі свідками та потерпілими та погрозами впливати на них з метою надання ними неправдивих свідчень суду. Враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні декількох кримінальних правопорушень, які вчинені у різний час, є підстави вважати, обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обвинувачений у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання прокурора. Зазначив, що не надано жодного доказу щодо існування зазначених в клопотанні ризиків. Просив замінити йому запобіжний захід на більш м`який, а саме на особисте зобов`язання чи інший, що не пов`язане з позбавленням волі. Вказав, що змінився та хоче повернутись до лав ЗСУ.

Захисник обвинуваченого у судовому засіданні, підтримала думку обвинуваченого. Заперечила проти клопотання прокурора, яке на її думку носить виключно формальний характер та не підтверджується відповідними доказами, щодо існування зазначених прокурором ризиків.

Згідно ст. 29 Конституції України ніхто не може бути арештованим або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішення суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Порядок продовження строку тримання під вартою визначений ст. 199 КПК України, згідно з якою клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити, зокрема виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою . Суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Суд зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою.

Так судом встановлено, що відносно обвинуваченого був обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк якого ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 14 листопада 2023 року продовжено до 12 січня 2024 року.

ОСОБА_4 , обвинувачується у вчиненні в умовах воєнного стану, тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Розуміючи тяжкість кримінального покарання за інкримінований злочин обвинувачений може залишити місце свого мешкання, в тому числі шляхом виїзду з району, області, з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Перебуваючи на свободі може впливати на потерпілих та свідків, з метою уникнення відповідальності.

ОСОБА_4 неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, відбував покарання в місця позбавлення волі, має непогашену судимість, а тому є ризик вчинення ним іншого кримінального правопорушення.

Обвинувачений офіційно не одружений, офіційно дітей не має, офіційно не працевлаштований, самовільно залишив військову частину під час проходження служби у період оголошеного воєнного стану, офіційно здійснення опіки/піклування над батьками не оформлено, тобто міцних соціальних зав`язків не має, скоїв тяжкий злочин, в умовах воєнного стану, раніше притягався до кримінальної відповідальності, відбував покарання у місцях позбавлення волі, може переховуватись від суду, вчинити вплив на свідків та потерпілих, та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зазначені ризики, були підставою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Беручи до уваги викладене, оскільки ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме те, що обвинувачений скоїв тяжке кримінальне правопорушення в умовах воєнного стану, за яке законом передбачене покарання у виді позбавлення волі до восьми років, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, не зменшились та продовжують існувати, суд приходить до висновку про необхідність продовження обвинуваченому строку тримання під вартою.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу у даному провадженні, з урахуванням характеру скоєного та особи обвинуваченого, не буде ефективним і не сприятиме своєчасному розгляду кримінального провадження, суперечитиме завданням визначеним кримінальним законодавством та не забезпечить запобігання зазначеним вище ризикам. За таких обставин клопотання про заміну запобіжного заходу на особисте зобов`язання чи інше, що не пов`язане з позбавленням волі задоволенню не підлягає.

З огляду на викладене, суд дійшов до переконливого висновку, що клопотання прокурора необхідно задовольнити, а щодо обвинуваченого слід продовжити раніше обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Керуючись ст. 177, 178, 183, 184, 197, 199, 314, 371, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком 60 днів, тобто до 09 березня 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_4 суму застави у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що дорівнює 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії даної ухвали.

Застава підлягає внесенню на рахунок UA0006674, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26281249, банк отримувача ДКСУ м. Київ, отримувач коштів ТУ ДСА України у Харківській області

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_4 з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово прокуратуру і суддю Кегичівського районного суду Харківської області.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі звільнення з під варти в разі внесення застави, останній негайно повинен повідомити про це суд.

Роз`яснити заставодавцю, що обвинувачений, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачене законом покарання до 8 років позбавлення волі, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом до суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.

Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку обвинуваченого; забезпечувати явку, належно повідомленого обвинуваченого до суду; повідомляти суд про причини неявки обвинуваченого.

Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення суду про зміну свого місця проживання або перебування.

Роз`яснити ОСОБА_4 та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У задоволенні клопотання обвинуваченого та захисника про заміну запобіжного заходу на особисте зобов`язання чи інше, що не пов`язане з позбавленням волі відмовити.

Копію даної ухвали надати учасникам провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Кегичівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятиденний строк з дня проголошення ухвали, а якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1