Справа № 203/4489/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2023 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

адвокатів - ОСОБА_4 , ОСОБА_5

підозрюваної - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпрі клопотання прокурора першого відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Дніпропетровська, громадянки України,

з вищою освітою, не одруженої, утриманців не маючої, раніше не судимої, зареєстрованою

за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою:

АДРЕСА_2 ,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.332, ч.3 ст.27, ч.2 ст.28, ч.1 ст.366 КК України, заявлене у рамках кримінального провадження №0000432,-

ВСТАНОВИВ:

Відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000432, відомості за яким внесено до ЄРДР за ч.2 ст.332, ч.1 ст.366 КК України.

13.10.2023 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.332, ч.3 ст.27, ч.2 ст.28, ч.1 ст.366 КК України, за фактом незаконного переправлення осіб через державний кордон України, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, службовою особою з використанням службового становища, а також складання та видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, за попередньою змовою групою осіб, вчинених у ролі організатора.

В наданому клопотанні прокурором поставлено питання про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрювана та її захисники просили відмовити в задоволенні клопотання з підстав, наведених у поданих письмових запереченнях. Зокрема, посилались на те, що вказане клопотання не підсудне Кіровському районному суду м.Дніпропетровська; на необгрунтованість підозри, порушення порядку його вручення та не набуття таким чином ОСОБА_6 статусу підозрюваної. Також посилались на необгрунтованість клопотання та недоведеність прокурором наявності ризиків, визначених ч.1 ст.177 ЦПК України.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.

Мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також обставини, що враховуються при його обранні, визначені ст.ст.177,178 КПК України.

Згідно ч.ч.1,2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч.ч.1,4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Перевіряючи доводи клопотання та заперечення сторони захисту, слідчий суддя враховує, що наявність обгрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач може зробити висновок, що дана особа могла б скоїти злочин. На даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, питання остаточної кваліфікації дій, а на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення відповідного злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Надані до клопотання матеріали кримінального провадження, у т.ч.: інформування СБУ; протокол про хід та результати НСРД від 03.08.2023 року та протокол огляду мобільного телефону та його змісту, що був вилучений під час проведення обшуку за місцем мешкання підозрюваної ОСОБА_7 , які, відповідно, свідчать про спілкування та містять переписку останньої із ОСОБА_6 стосовно сприяння та підготовки документів для перетину державного кордону; копії журналу відряджень та наказів про відпустку та відрядження ОСОБА_7 , в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.332, ч.3 ст.27, ч.2 ст.28, ч.1 ст.366 КК України та дають достатньо вагомі підстави для висновку про причетність до їх вчинення ОСОБА_6 .

Стосовно доводів сторони захисту щодо не набуття ОСОБА_6 статусу підозрюваної внаслідок порушення встановленого ст.ст.278,481 КПК України порядку та строків вручення повідомлення про підозру, слідчий суддя враховує, що таке повідомлення про підозру ОСОБА_6 , яка є депутатом Дніпропетровської обласної ради, було здійснено (складено та підписано) керівником Дніпропетровської обласної прокуратури і вручено за його дорученням прокурором першого відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , який постановою від 10.08.2023 року визначений процесуальним керівником та старшим групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Як зазначив прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні повідомлення про підозру вручалось ним ОСОБА_6 за відповідним дорученням керівника обласної прокуратури під відеозапис, під час чого також оголошувалось про відповідне доручення.

Таким чином, вручення повідомлення про підозру було здійснено з дотриманням порядку, встановленого ст.481 КПК України та доказів іншого стороною захисту не представлено.

Стосовно недотримання встановлених ст.278 КПК України порядку та строків вручення повідомлення про підозру, слідчий суддя враховує наступне.

Згідно ч.1 ст.42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Відповідно до ч.1 ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст.278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.

Згідно ч.3 ст.111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

В свою чергу ч.ч.1,6 ст.135 КПК України передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Повістка про виклик вручається особі працівником органу зв`язку, працівником правоохоронного органу, слідчим, прокурором, а також секретарем судового засідання, якщо таке вручення здійснюється в приміщенні суду.

Відповідно до ч.1 ст.136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

З повідомлення про підозру вбачається, що останнє було складено 12.10.2023 року за наявності підстав, передбачених п.3 ч.1 ст.276 КПК України та вручено ОСОБА_6 разом із пам`яткою про процесуальні права та обов`язки підозрюваного 13.10.2023 року о 08-38 г. Також на повідомленні міститься розписка ОСОБА_6 про отримання повідомлення про підозри разом із пам`яткою 13.10.2023 року о 08-40 г.

В судовому засіданні прокурор зазначив, що оскільки на момент складання повідомлення про підозру було встановлено, що ОСОБА_6 перебуває на території Львівської області, а також враховуючи відстань до неї від м.Дніпра, складене 12.10.2023 року повідомлення про підозру було ним вручено після прибуття за фактичним місцезнаходженням ОСОБА_6 13.10.2023 року.

Також слідчий суддя враховує, що процесуальні строки за своїм функціональним призначенням є засобами реалізації процесуальних прав або виконання процесуальних обов`язків. Залежно від цього сплив процесуальних строків тягне за собою різні правові наслідки: закінчення строку реалізації права спричиняє припинення можливості ним скористатися, сплив строку виконання обов`язків не припиняє необхідності виконати цей обов`язок і не тягне за собою припинення повноважень службової особи на здійснення обов`язкової дії.

За вказаних обставин слідчий суддя вважає, що вручення повідомлення про підозру прокурором відповідало вимогам ч.ч.1,6 ст.135, ч.1 ст.278 КПК України, а ОСОБА_6 у відповідності до ч.1 ст.42 КПК України набула статусу підозрюваної у кримінальному провадженні.

Стосовно доводів сторони захисту щодо непідсудності клопотання Кіровському районному суду м.Дніпропетровська, слідчий суддя враховує, що постановою від 09.08.2023 року прокурора ОСОБА_3 , що є процесуальним керівником та старшим групи прокурорів у даному кримінальному провадженні, у відповідності до ч.7 ст.214 КПК України проведення досудового розслідування було доручено відділу розслідувань особливо тяжких злочинів,

Згідно ч.1 ст.38 КПК України органами досудового розслідування є органи, що здійснюють досудове слідство і дізнання.

Підпунктом а) пункту 1 ч.2 ст.38 КПК України до органів, які здійснюють досудове слідство, віднесено слідчі підрозділи органів Національної поліції.

Пунктами 1,2 розділу І Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2017 року №570, визначено, що слідчі підрозділи Національної поліції України (далі - слідчі підрозділи) є структурними підрозділами апарату центрального органу управління поліції, її територіальних органів - головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві, територіальних (відокремлених) підрозділів головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві (далі - територіальні (відокремлені) підрозділи поліції), які згідно з кримінальним процесуальним законодавством є органами досудового розслідування, які забезпечують досудове розслідування кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності слідчих органів Національної поліції.

Слідчими підрозділами є: 1) Головне слідче управління Національної поліції (далі - ГСУ); 2) слідчі управління головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві (далі - слідчі управління); 3) слідчі відділи (відділення) територіальних (відокремлених) підрозділів поліції.

Таким чином, відділ розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області відповідно до пп.а) п.1 ч.2 ст.38 КПК України та пп.3 п.2 розділу І зазначеного вище Положення є органом досудового розслідування, місцезнаходженням якого є адреса: м.Дніпро, вул.Князя Володимира Велико,34, що територіально відноситься до Центрального (Кіровського) району.

З огляду на це, клопотання подано прокурором з дотриманням вимог п.1 ч.2 ст.132 КПК України до Кіровського районного суду м.Дніпропетровська в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

В частині доводів клопотання прокурора про наявність ризиків, передбачених п.п.1,2,3 ч.1 ст.177 КПК України та відповідних заперечень сторони захисту, слідчий суддя враховує, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обгрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя приймає до уваги дані про особу підозрюваної, зокрема, її вік, відсутність судимостей, наявність постійного місця проживання та роботи, що остання не одружена та не має утриманців.

Також слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 на підставі достатніх доказів повідомлено про підозру у вчиненні, зокрема, тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 7-ми років.

Таким чином, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній в разі визнання її винною у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та усвідомлення останньою можливості засудження до позбавлення волі на тривалий термін, може бути мотивом та підставою для вчинення підозрюваною дій з переховування від органів досудового розслідування та суду і є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків такого переховування.

Вказана обставина, а також обізнаність підозрюваної про обставини вчинення кримінального правопорушення, особу свідків та інших підозрюваних, дає достатні підстави вважати про існування ризиків перешкоди кримінальному провадженню, у т.ч. шляхом незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому провадження з метою зміни ними обсягу та змісту своїх свідчень на користь підозрюваної під час досудового розслідування та в суді.

Також слідчий суддя враховує, що на теперішній час у кримінальному провадженні не проведено всі необхідні слідчі та процесуальні дії, спрямовані на виявлення та фіксацію всіх обставин вчинення кримінальних правопорушень, триває збір доказів. Зокрема, на теперішній час залишається невстановленим місцезнаходження запрошення ОСОБА_7 до Республіки Польща, як підстави до наказу про її відрядження, щодо надходження та реєстрації цього запрошення у відповідних структурних підрозділах Дніпровської міської ради, де на теперішній час ОСОБА_6 продовжує працювати на посаді радника міського голови.

Тому, є достатні підстави вважати про наявність ризиків знищення, схову або спотворення відповідних документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків вчинення підозрюваною дій, передбачених п.п.1,2,3 ч.1 ст.177 КПК України, з урахуванням яких, фактичних обставин кримінальних правопорушень, які інкримінуються підозрюваній у ролі організатора; даних про особу підозрюваної, слідчий суддя вважає, що достатнім запобіжним заходом, який має бути застосований до неї на даному етапі досудового розслідування, забезпечить запобіганню наявним ризикам та належну процесуальну поведінку останньої, є домашній арешт у нічний час, з покладенням обов`язків, передбачених п.п.1,2,4 ч.5 ст.194 КПК України.

При цьому, враховуючи, що підозрювана офіційно працевлаштована, займається волонтерською діяльністю, слідчий суддя вважає за можливе визначити час перебування під домашнім арештом в період з 22-00 г. до 06-00 г., задовольнивши таким чином клопотання прокурора частково.

Керуючись ст.ст.177,178,181,183,184,193,194,196,369-372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді у вигляді домашнього арешту, за адресою її фактичного місця проживання: АДРЕСА_2 , на строк до 12 грудня 2023 року включно, із забороною залишати вказане житло в період часу з 22-00 г. до 06-00 г.

Покласти на підозрювану ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк до 12 грудня 2023 року включно наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним викликом;

- не залишати межі Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування у будь-який позапроцесуальний спосіб із свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні щодо обставин цього провадження.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до вимог ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвалу направити для виконання до органу поліції за місцем проживання підозрюваної.

Контроль за виконання ухвали покласти на прокурора.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1