Єдиний унікальний номер 305/1885/23
Номер провадження 1-кп/305/382/23
УХВАЛА

27.10.2023 року місто Рахів

Рахівський районний суд Закарпатської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Рахівського районного суду Закарпатської області клопотання прокурора Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_7 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Рахівського районного суду Закарпатської області перебуває на розгляді обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000226 від 06.04.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Прокурор Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_8 20.10.2023 року, до суду надав клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 .

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років. Стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 слідчим суддею застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який закінчується 28.10.2023 року. Вважає, що ОСОБА_4 необхідно продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою з огляду на те, що ризики, встановлені слідчим суддею при обранні йому запобіжного заходу не перестали існувати. Так, перебуваючи на волі ОСОБА_4 зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення, адже усвідомлює, що йому загрожує реальна міра покарання, та крім того, має право на виїзд за межі України в умовах воєнного стану; може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи неможливість запобігання зазначених ризиків застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, прокурор просить продовжити строк дії запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 строком на 60 діб.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав подане клопотання. Просив продовжити строк тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 на 60 діб.

Адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні не надав пояснення з приводу клопотання.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження та дослідивши матеріали справи, суд керується наступним.

Згідно вимог ч.3 ст.331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Як зазначено у пункті 3 рішення Конституційного суду України від 23.11.2017 №1-р/2017, звертаючись до суду з клопотанням про продовження строків тримання під вартою, слідчий, прокурор мають викласти обставини, які доводять, що заявлені раніше ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження тримання особи під вартою, а застосування більш м`яких запобіжних заходів не гарантує запобігання цим ризикам.

Отже, обґрунтованість застосування запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, зокрема домашнього арешту та тримання під вартою, має піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу, періодично об`єктивним та неупередженим судом на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказані запобіжні заходи застосовуються, у тому числі при закінченні досудового розслідування, коли деякі ризики вже можуть зникнути.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; його репутація; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як вбачається з обвинувального акту та досліджених в судовому засіданні доказів, судом встановлено наступне.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, у вбивстві власного сина ОСОБА_4 у власному будинку за адресою: АДРЕСА_1 , де постійно проживав.

Судом встановлено, що відповідно до ухвали слідчого судді Тячівського районного суду Закарпатської області від 07.04.2023 року до підозрюваного ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, який було продовжено до 29.08.2023 року.

Згідно ухвали Рахівського районного суду Закарпатської області від 29.08.2023 року ОСОБА_4 було продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, до 28.10.2023 року.

Відповідно до характеристики, виданої Солотвинською селищною радою за №29 від 07.04.2023 року, окрім обвинуваченого за вищевказаною адресою проживає потерпіла ОСОБА_9 , яка є донькою обвинуваченого. Враховуючи зазначене, суд вважає зміну запобіжного заходу на домашній арешт такою, що не в повній мірі буде відповідати меті застосування запобіжних заходів, та запобігати ризикам, визначеним КПК України, оскільки домашній арешт фактично буде здійснюватись за місцем вчинення діяння, в якому обвинувачується ОСОБА_4 та за місцем, де постійно проживає потерпіла.

Водночас, при оцінці доводів клопотання адвоката щодо зміни обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, суд констатує, що підстави для задоволення клопотання відсутні. Так, суд дійшов висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не відповідає в повній мірі меті застосування запобіжних заходів, та не зможе запобігати ризикам, визначеним КПК України. Захисником не надано жодного доказу, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України перестали існувати або зменшились.

В обґрунтуванні клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою прокурор зазначив про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене ним особливо тяжке кримінальне правопорушення, може виїхати за межі України, оскільки має паспорт для виїзду громадянина України за кордон, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Оскільки на даний час ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та його продовження, не зменшились, не відпали, є реальними і триваючими та продовжують існувати, застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого, тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою буде виправданим та необхідним для забезпечення його належної процесуальної поведінки, а також оцінюючи в сукупності всі обставини, передбачені ст. 178 КПК України, та тяжкість діяння, в якому він обвинувачується, суд дійшов висновку про доцільність продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 на 60 діб.

В силу п. 2 ч. 4 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо злочину, який спричинив загибель людини, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, а тому суд вважає за недоцільним визначити розмір застави.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 194, 331 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотанняпрокурора Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_7 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, відомості про яке 06.04.2023 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000226, обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою рахувати з 13 години 00 хвилин 27 жовтня 2023 року.

Строк дії ухвали - до 13 годин 00 хвилин 26 грудня 2023 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Розгляд кримінального провадження №0000226 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України проводити в режимі відеоконференції з Державною установою «Закарпатська установа виконання покарань (№9)» 06 листопада 2023 року о 11 годині 30 хвилин.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У відповідності до вимог абз.2 ч.2 ст.392 КПК України вказана ухвала, може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду упродовж 5 днів з дня її проголошення.

Суддя Рахівського районного суду

Закарпатської області ОСОБА_1 .