н/п 1-кс/490/375/2024
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/264/24
У Х В А Л А

29 січня 2024 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі представника скаржника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши скаргу представника ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Окружної прокуратури м. Миколаєва щодо невнесення відомостей до ЄРДР за її заявою від 12.09.2023,-

В С Т А Н О В И В :

Представник скаржника ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Окружної прокуратури м. Миколаєва щодо невнесення відомостей до ЄРДР за її заявою від 12.09.2023.

Зазначає, що подала до Окружної прокуратури м. Миколаєва заяву про проведення перевірки правомірності укладеного договору сервітуту виконавчим комітетом Миколаївської міської ради за адресою; вул. Велика Морська, 74-б, м Миколаїв, та встановлення наявності чи відсутності в діях органу місцевого самоврядування ознак отримання неправомірної вигоди під час укладення вказаного договору сервітуту. Підставою звернення з вказаною заявою слугувало те, що ОСОБА_5 , як фізична особа підприємець, не має доступ до каналізаційного люка для зняття контрольних показів лічильника, який загороджений ФОП ОСОБА_6 та ФОП ОСОБА_7 .

Представник скаржника ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримала подану скаргу та просила її задовольнити. Також повідомила, що звернення скаржника до органу місцевого самоврядування результатів не дало, а тому вона звернулася до прокуратури.

Представник Окружної прокуратури м. Миколаєва в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні скарги. Також повідомив, що представник скаржника звернулася до прокуратури з проханням провести перевірку правомірності укладеного договору сервітуту. Заява не містила обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, вона подана без додержання вимог ст. 214 КПК України, а також представник взагалі не ставив питання про необхідність внесення відомостей до ЄРДР.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме заявник.

Так, Європейський суд з права людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, заявник як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заслухавши учасників провадження, дослідивши матеріали скарги та провадження, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є злочинами та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторона, кваліфікуючі ознаки та інше.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, - вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Як вбачається зі скарги, ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Окружної прокуратури м. Миколаєва щодо невнесення відомостей до ЄРДР за її заявою від 12.09.2023. В заяві вказувала, що ОСОБА_5 , як фізична особа підприємець, не має доступ до каналізаційного люка для зняття контрольних показів лічильника, який загороджений ФОП ОСОБА_6 та ФОП ОСОБА_7 . У зв`язку з цим, просила Окружну прокуратуру м. Миколаєва провести перевірку правомірності укладеного договору сервітуту виконавчим комітетом Миколаївської міської ради за адресою; АДРЕСА_1 , та встановлення наявності чи відсутності в діях органу місцевого самоврядування ознак отримання неправомірної вигоди під час укладення вказаного договору сервітуту.

Разом з тим, у поданій скарзі не зазначено об`єктивних даних та обставин, які б свідчили про бездіяльність уповноважених осіб Окружну прокуратуру м. Миколаєва.

Навпаки, як вбачається з матеріалів провадження та відповіді заступника керівника Окружної прокуратури м. Миколаєва ОСОБА_8 від 21.09.2023, вказане звернення представника ОСОБА_5 було направлено до Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області для розгляду в межах компетенції. При цьому, представнику було роз`яснено, що органи прокуратури не наділені повноваженнями щодо перевірок у порядку нагляду за додержанням і застосуванням законів.

Крім того, вказане звернення було також направлено до ВП №1 МРУП ГУНП в Миколаївській області для проведення перевірки.

Як вбачається з матеріалів про результати розгляду заяви ОСОБА_5 та довідки ДОП СП ВП №1 МРУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_9 від 26.09.2023, уповноважені особі поліції провели перевірку обставин вказаних в заяві, отримали пояснення осіб, зібрали відповіді Миколаївводоканалу, заступника міського голови ОСОБА_10 , технічну документацію, та прийшли до обґрунтованого висновку про відсутність факту вчинення кримінального правопорушення.

Слід зазначити, що положення статті 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпеченого діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Генеральною Прокуратурою України.

Згідно п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з п.1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що на переконання слідчого судді узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Відповідно до п.5 розділу ІІІ Інструкції, - «про наявність письмових заяв про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, що надійшли до чергової частини органу поліції, та повідомлень, що надійшли усно, у яких наявні відомості, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, після реєстрації в журналі ЄО уповноважений працівник чергової частини доповідає начальникові слідчого підрозділу для внесення слідчими відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та інформує начальника органу поліції.

Про заяви і повідомлення, які надійшли до чергової частини органу поліції і в яких відсутні відомості, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, після їх реєстрації в журналі ЄО доповідається уповноваженим працівником чергової частини начальникові органу поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

У разі встановлення начальником органу поліції в заяві (повідомленні) відомостей, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, він за своєю резолюцією (не пізніше однієї доби з часу реєстрації заяви в журналі ЄО) повертає її (його) до чергової частини для негайної передачі начальнику слідчого підрозділу».

Відтак, не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Слідчий суддя звертає увагу, що норми чинного КПК України не передбачають жодної гарантії для захисту своїх прав особою, щодо якої кримінальне провадження може бути розпочате безпідставно.

Наявність в чинному КПК України спрощеного порядку прийняття та реєстрації всіх без винятку заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення (дійсних чи надуманих) може зробити можливим внесення будь-якої інформації до ЄРДР і відкриття, іноді безпідставного, кримінального провадження.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином суд вважає, що уповноважені особи Окружної прокуратури м. Миколаєва, отримавши заяву скаржника, дотрималися вимог чинного законодавства України, тому в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись вимогами статей 214, 303, 306, 307, 372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги представника ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Окружної прокуратури м. Миколаєва щодо невнесення відомостей до ЄРДР за її заявою від 12.09.2023 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1