Справа № 296/9856/23
УХВАЛА

Іменем України

06 жовтня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000090 від 14.03.2023 року,

ВСТАНОВИВ:

До Корольовського районного суду міста Житомира надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000090 від 14.03.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.259 КК України.

У клопотанні заявник зазначає, що оскільки усі необхідні слідчі дії щодо вилученого у нього нерухомого майна завершені, тому необхідність у арешті майна відпала.

Заявник згідно поданої заяви просить клопотання про скасування арешту майна розглядати у його відсутність, заявлені у клопотанні вимоги підтримує та просить задовольнити у повному обсязі (а.с.7,10).

Прокурор в судове засідання не з`явилася, надіслала заяву в додаток до якої долучила копію постанови про визначення підслідності кримінального правопорушення №0000090 від 14.03.2023 року за ч.2 ст.259 КК України за слідчим відділенням ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області (а.с.20,21-22).

Дослідивши матеріали клопотання, надані учасниками справи докази, дослідивши їх всебічно, повно, об`єктивно, безпосередньо в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до ч.2 ст.38 КПК України, досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Таким чином, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

На підставі вищевикладеного територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою і в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 22 квітня 2020 року в справі № 487/7605/19.

Як вбачається постановою прокурора Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 про визначення підслідності кримінального правопорушення від 25.09.2023 року постановлено визначити підслідність кримінального правопорушення №0000090 від 14.03.2023 року за ч.2 ст.259 КК України за слідчим відділенням ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області.

При цьому, суд звертає увагу, що клопотання про скасування арешту майна, також має подаватися до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Отже враховуючи те, що відповідно до постанови про визначення підслідності кримінального правопорушення від 25.09.2023 року, визначено підслідність у кримінальному провадженні №0000090 від 14.03.2023 року за слідчим відділенням ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, який знаходиться за межами території діяльності Корольовського районного суду м.Житомира, подане клопотання про скасування арешту майна не підсудне Корольовському районному суду міста Житомира.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини суд не буде вважатися таким, що утворений на підставі закону, якщо він діяв поза межами своєї предметної, функціональної, суб`єктної чи територіальної юрисдикції.

З огляду на наведене, дотримуючись принципу належної підсудності, з огляду на норми КПК України, яким визначено, що під час розгляду, зокрема клопотання про скасування арешту майна слідчий суддя, суд може ухвалити рішення про задоволення чи про відмову у задоволенні клопотання, слідчий суддя доходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись статтями, 1, 9, 38, 174, 372, 393 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000090 від 14.03.2023 року відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1