УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання т.в.о. слідчого СУ Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_8 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, одруженого, на утриманні якого перебуває малолітня дитина, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, по кримінальному провадженню внесеному до ЄРДР за №0000751 від 17.07.2023 року,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку запобіжного захлду підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, з альтернативою внесення застави у розмірі 409 694 000 грн.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000751 від 17.07.2023, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, а саме у шахрайстві вчиненому за попередньою змовою групою осіб, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки (в редакції Закону України № 2617-VIII від 22.11.2018).

Підозра у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України обґрунтовується зібраними у кримінальному проваджені доказами.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21.12.2023 відносно ОСОБА_6 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 31.12.2023, з альтернативою внесення застави.

Постановою першого заступника керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_9 від 25.12.2023 продовжено строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні до трьох місяців, тобто до 01.02.2024.

На даний час продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи обставини підозри, кримінальне покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним, вагомий розмір інкримінованої шкоди, та особу підозрюваного ОСОБА_6 , які свідчать про виключність випадку, у зв`язку з чим вважаю, що застава у визначених ч.5 ст.182 КПК України розмірах не здатна забезпечити виконання ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків, і повинна бути призначена в розмірах, що перевищує визначений ч.5 ст.182 КПК України.

Прокурор клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити за підставами викладеними в ньому.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, просила застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання у м. Запоріжжя.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засідання підтримав позицію захисника ОСОБА_5 ..

Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні зазначив, що не визнає вину в інкримінованому йому злочині, просив застосувати домашній арешт.

Також у судовому засіданні підозрюваний заявив про застосування відносно нього фізичної сили та психологічного тиску працівниками ГУ НП у м. Києві при затриманні.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.12.2023 щодо підозрюваного ОСОБА_10 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 31.12.2023 включно, із внесенням застави у розмірі 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 402 600 грн., із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до змісту ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Тобто, при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного, слідчий суддя, керуючись загальними приписам, які регулюють застосування запобіжного заходу, з урахуванням додаткових відомостей, має дослідити наявність таких обставин:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження дії запобіжного заходу чи покладених обов`язків;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;

4) обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ також підтверджено в таких його рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].

На підтвердження можливої причетності ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення до клопотання додано матеріали кримінального провадження, які досліджені у судовому засіданні.

Враховуючи у сукупності досліджені матеріали, слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_6 , дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин, тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності достатніх підстав вважати, що заявлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшилися, які виправдовують необхідність продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 слідчий суддя зазначає таке.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Водночас, Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий вказав на те, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які на даний час не зменшилися, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого у клопотанні та прокурора у судовому засіданні про продовження існування ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки цей ризик є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

Водночас, окрім врахування ступеня тяжкості кримінальних правопорушень, які інкримінуються ОСОБА_6 , слідчий суддя враховує, що підозрюваний одружений, має на утриманні малолітню дитину.

Слідчий суддя вважає доведеним, що на теперішній час, ризик переховування підозрюваного ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та суду не втратив свою актуальність.

Також є цілком вирогідним продовження ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із триманням під вартою, є: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання.

Враховуючи доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та продовження існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає обґрунтованою необхідність у продовженні підозрюваному ОСОБА_6 строку тримання під вартою.

При визначенні строку тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч. 1 ст. 197 КПК України, вважає за необхідне продовжити ОСОБА_6 строк тримання під вартою у межах строку досудового розслідування.

З урахуванням фактичних обставин справи, даних, які характеризують особу підозрюваного, вимог кримінального процесуального законодавства України та практики Європейського суду з прав людини, а також з метою забезпечення його належної процесуальної поведінки, слідчий суддя вважає за необхідне залишити розмір застави та покладення обов`язків, передбачених ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21.12.2023 року у справі № 761/41364/23.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заявах.

Дослідивши заяву підозрюваного про застосування відносно підозрюваного фізичної сили та психологічного тиску працівниками ГУ НП у м. Києві, виходячи з наведеного та за наявності загальних обов`язків судді щодо захисту прав людини (ст.206 КПК України), дотримуючись положень ч. 6 ст.9 КПК України та закріпленого ст.8 КПК України принципу верховенства права, з урахуванням практики Верховного Суду, слідчий суддя вважає за необхідне відреагувати на зазначені вище доводи підозрюваного з метою дослідження фактів, викладених ним, дотримання правоохоронними органами прав ОСОБА_6 , та доручити ТУ ДБР, розташованому у м. Києві провести дослідження фактів, викладених підозрюваним.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182-184, 186, 193-197, 309, 310, 376, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання, - задовольнити частково.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 34 (тридцять чотири) дні, тобто до 31.01.2024, з визначенням розміру застави та покладанням обов`язків, передбачених ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21.12.2023 року у справі № 761/41364/23.

У задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

Доручити ТУ ДБР, розташованому у м. Києві провести дослідження фактів, викладених підозрюваним ОСОБА_6 у судовому засіданні, щодо застосування відносно нього фізичної сили та психологічного тиску працівниками ГУ НП у м. Києві.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст складено 02.01.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1