печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4342/23-к
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2024 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7

потерпілої ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в об`єднаному кримінальному провадженні №0001694, №0000247, №0000604 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 185, ст. 126-1 КК України, та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, клопотання прокурора про продовження строків тримання ОСОБА_6 під вартою, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Печерського районного суду м. Києва на розгляді під головуванням судді ОСОБА_1 перебуває вказане кримінальне провадження.

До обвинуваченого ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який ухвалою суду від 22.11.2023 продовжено до 20.01.2024 включно.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження тримання ОСОБА_6 під вартою на 60 діб. Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати. Зокрема, ризик переховуватися від суду ґрунтується на тому, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачена безальтернативна міра покарання у вигляді позбавлення волі, що саме по собі вказує на те, що обвинувачений може здійснити спроби до переховування від прокурора та суду з метою уникнення відповідальності. Ризик незаконно впливати на потерпілих та свідків наявний, оскільки матеріали кримінального провадження відкриті сторонам, з них обвинуваченому відомі анкетні відомості свідків вчинення кримінального правопорушення, у тому числі понятих, що вказує на те, що ОСОБА_6 може впливати на вказаних осіб шляхом погроз, умовляння, залякування чи підкупу з метою зміни чи дачі неправдивих показань такими особами. Також існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні трьох кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, що вказує на те, що обвинувачений належних висновків для себе не робить, не виправляється та, будучи на волі, може продовжити вчиняти злочини. Окрім того, фактом існування зазначеного ризику є те, що ОСОБА_6 суспільно-корисною працею не займається, легальних доходів та міцних соціальних зв`язків не має. Вказані ризики є реальними, стійкими, триваючими. З урахуванням наведеного, просить продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_6 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів та альтернативний запобіжний захід у вигляді застави визначити у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою, зазначивши, що останній визнає провину, не має наміру впливати на свідків, експертів, раніше не судимий, тривалий час перебуває під вартою та хоче довести, що являється законослухняним громадянином, що скоїв помилку. Крім того, існує низка рішень ЄСПЛ, в яких зазначається, що з плином часу ризики зменшуються, натомість всі ухвали про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою мають один і той самий текст, але з різними датами. Жодних доказів, що ОСОБА_6 буде якимось чином переховуватися, доказів ризику його втечі немає. З урахуванням викладеного, просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт за місцем проживання останнього ( АДРЕСА_1 ).

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав думку свого захисника.

Захисник ОСОБА_4 також підтримав позицію захисника ОСОБА_5 .

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, додатково дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи клопотання прокурора щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приймає до уваги, що висунення останньому обвинувачення у скоєнні інкримінованого кримінального правопорушення, фактичні обставини, за яких йому інкримінується вчинення цього правопорушення, та наслідки його вчинення, міра покарання, яка загрожує йому у разі визнання винуватим (санкція ч. 4 ст. 185 КК України передбачає покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років), у сукупності з даними про особу обвинуваченого ОСОБА_6 , який не має зареєстрованого місця проживання в Україні, відсутність у суду даних про сталі соціальні зв`язки останнього, свідчить про високий ступінь ймовірності втечі обвинуваченого у разі застосування до останнього більш м`якого запобіжного заходу.

Характеризуючі дані обвинуваченого ОСОБА_6 не спростовують можливих ризиків його неправомірної поведінки.

Також суд вбачає досі наявним ризик незаконного впливу обвинуваченого на потерпілих, свідків та іншого підозрюваного, оскільки станом на теперішній час останні судом не допитані. Вказане робить ймовірною можливість ОСОБА_6 здійснювати неправомірний вплив на вказаних осіб. При цьому, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймає під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). Отже, за таких обставин ризик впливу на потерпілих, свідків, іншого підозрюваного існує на стадії судового провадження до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від останніх та дослідження їх судом.

Крім того, обставини кримінального провадження свідчать про те, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_6 офіційного місця роботи не має, отже не володіє стабільним джерелом прибутків, на даний час обвинувачується у вчиненні декількох епізодів тяжкого умисного корисливого злочину. Вказане дає суду підстави дійти висновку, що обвинувачений може продовжувати вчиняти злочини проти власності з метою отримання доходу для забезпечення свого існування.

Доводи сторони захисту таких висновків не спростовують.

Суд також звертає увагу, що виключний перелік ризиків, запобігти яким має запобіжний захід, визначений ч. 1 ст. 177 КПК України. Виходячи з цього суд не вправі зважати на інші ризики та має зазначати в ухвалі дійсні ризики, а не кожен раз різні чи нові. Враховуючи те, що судовий розгляд триває, ризики із минулих судових засідань залишаються ті самі, оскільки процесуальна стадія не змінюється. Таким чином, кожного разу суд зазначає дійсні ризики, яким кожного разу надає нову оцінку.

Зазначені ризики з минулого судового засідання не зменшилися та їх запобігання можливо лише при продовженні строку запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вказаним ризикам, тому суд вбачає підстави для задоволення клопотання прокурора та продовження ОСОБА_6 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та не вбачає підстав для задоволення клопотання захисника про застосування до обвинуваченого іншого запобіжного заходу, в тому числі у вигляді домашнього арешту.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, суд вбачає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, а саме у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн., у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

За умови внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 у відповідності до ст. 194 КПК України обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (у разі наявності), інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Враховуючи вищевикладене, на підставі ст. ст. 177, 182, 183, 331 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Продовжити до 17 березня 2024 року включно застосований до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_6 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн., у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) за наступними реквізитами:

Отримувач ТУ ДСАУ в м. Києві

ЄДРПОУ банку: 26268059;

МФО 820172;

Банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Києва.

р/р UA1012089.

За умови внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 у відповідності до ст. 194 КПК України обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (у разі наявності), інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1