Справа № 761/9389/23
Провадження № 1-кс/761/6360/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засідання скаргу захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на повідомлення про підозру від 06.01.2023 за ч. 2, 3 ст. 307 КК України у кримінальному провадженні № 0001857 від 22.07.2022,

у с т а н о в и в:

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва звернувся захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 зі скаргою на повідомлення про підозру від 06.01.2023 у кримінальному провадженні № 0001857 від 22.07.2022.

На обґрунтування скарги зазначено, що Шевченківським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у зазначеному кримінальному провадженні, у якому 06.01.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 2, 3 ст. 307 КК України.

Водночас, захисник вважав, що вручення ОСОБА_4 повідомлення про підозру здійснено з порушенням встановленого КПК України порядку, оскільки під час зазначеної процесуальної дії був відсутній захисник ОСОБА_4 . Крім того, захисник наполягав, що повідомлення ОСОБА_4 про підозру необґрунтоване, оскільки органом досудового розслідування не зібрані докази, які б беззаперечно доводили причетність його підзахисного до вчинення кримінальних правопорушень за ч. 2, 3 ст. 307 КК України, що свідчить про відсутність у його діях складу інкримінованих кримінального правопорушення, та є підставою для скасування повідомлення про підозру.

У судове засідання ініціатор скарги, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду скарги, не прибув.

Враховуючи обмежені законом строки вирішення скарг зазначеної категорії, наявність документів, що дозволяють встановити необхідні обставини, слідчий суддя вважав за можливе провести розгляд скарги без участі заявника.

Представник Шевченківського УП ГУНП у м. Києві до суду також не з`явився, що у силу ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідчий суддя, дослідивши скаргу та долучені до неї матеріали, дійшов висновку про таке.

Частиною 1 статті 303 КПК, на яку посилається заявник, обґрунтовуючи свої вимоги, передбачені рішення слідчого та прокурора, які можуть бути оскаржені під час провадження досудового розслідування.

Пункт 10 частини 1 статті 303 КПК надає право підозрюваному, його захиснику оскаржити повідомлення слідчого чи прокурора про підозру.

Шевченківським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001857 від 22.07.2022 за підозрою ОСОБА_4 за ч. 2, 3 ст. 307 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 276 КПК повідомлення про підозру здійснюється у передбаченому КПК порядку та у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Слідчий суддя бере до уваги, що Глава 22 КПК «Повідомлення про підозру» не містить застережень щодо необхідності залучення захисника при повідомленні особі про підозру, тобто відсутність захисника при врученні особі повідомлення про підозру не є порушенням права особи на захист.

Крім того, ст. 52 КПК, на яку посилається захисник, зазначаючи, що порушено процесуальний порядок вручення його підзахисному повідомлення про підозру, визначено, що у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів участь захисника є обов`язковою з моменту набуття особою статусу підозрюваного.

Таким чином, враховуючи наведені положення, орган досудового розслідування та прокурор не може здійснювати у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів будь - які процесуальні дії з особою без участі її захисника з моменту вручення чи оголошення такій особі підозри.

З наведеного витікає, що процесуальні порушення у діях сторони обвинувачення під час вручення повідомлення про підозру, на наявності яких наполягає ініціатор скарги, матеріалами скарги не доведені.

Оцінюючи оскаржувану стороною захисту обґрунтованість підозри, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справах «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» (пункт 88), «Erdagozv. Turkey» (пункт 51), «Cebotari v. Moldova» (пункт 48) «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Водночас для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи чи її відсутності у вчиненні кримінального правопорушення, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з метою, щоб визначити вірогідність причетності такої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також, чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Також відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки і оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Як вбачається зі скарги захисника ОСОБА_3 , заявник вважав повідомлення про підозру необґрунтованим, оскільки описані у такому повідомленні дії гр. ОСОБА_4 не підтверджені зібраними стороною обвинувачення доказами, що свідчить про відсутність складу інкримінованих правопорушень.

Водночас, заявником не доведено, що повідомлення про підозру є необґрунтованим, оскільки не наведено даних, які б спростовували висновок сторони обвинувачення щодо причетності ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 307 КК України.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03.04.2023 (справа № 761/10763/23) під час вирішення питання про продовження строку дії застосованого до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, також вирішувалось питання щодо обґрунтованості висунутої ОСОБА_4 підозри.

Отже, заявником не наведені об`єктивні дані, які б викликали сумнів щодо законності повідомлення про підозру ОСОБА_4 у зазначеному вище кримінальному провадженні, тому підстави для задоволення скарги відсутні.

Враховуючи викладене,керуючись ст. 277, 278, 303, 304, 395 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в :

У задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 на повідомлення ОСОБА_4 про підозру 06.01.2023 за ч. 2, 3 ст. 307 КК України у кримінальному провадженні № 0001857 від 22.07.2022 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1