Справа № 175/7433/23
Провадження № 1-кс/175/1817/23
Ухвала

Іменем України

26 жовтня 2023 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 (дистанційно),

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське клопотання прокурора Краматорської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001546 від 24.10.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, -

встановив:

26.10.2023 року до суду поштою надійшло вказане клопотання від 25.10.2023 року, яке мотивовано тим, що з метою врятування майна (речових) доказів, виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, у порядку ч.3 ст.233 КПК України 24.10.2023 року у період часу з 18.30 години до 19.43 години 24.10.2023 року у дворі домоволодіння та приміщенні будинку АДРЕСА_1 , з письмового дозволу ОСОБА_4 ,цивільної дружини власника житла потерпілого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слідчим проведено огляд, у ході якого у присутності понятих було виявлено та вилучено: чоловічу куртку, змив потожирової речовини з пластикової пляшки, змив РБК з поверхні столу, змив РБК з поверхні зламаного табурету, кухонний ніж з ящика стола, кухонний ніж з ящика стола, чоловічу кепку сірого кольору.

25.10.2023 року під час проведення досудового розслідування у порядку ст.208 КПК України затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у якого у присутності понятих вилучена куртка сірого кольору зі слідами РБК і чоловічі кросівки чорного кольору зі слідами РБК.

У клопотанні зазначено, що на даний час є достатньо підстав вважати, що вилучені речі мають значення для подальшого досудового розслідування та можуть бути використані як докази факту або обставин, що встановлюються під час проведення досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання.

Особи, зазначені у клопотанні як володільці майна, у судове засідання не з`явилися, від потерпілого ОСОБА_5 надано заяву про розгляд клопотання у його відсутність, що не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Дослідивши матеріали клопотання, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

За приписом ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення… збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК України).

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено (ч.5 ст.171 КПК України).

Згідно з ч.ч.2, 4, 5 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п.3, 4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання, слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна та постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Враховуючи наведені вище положення КПК України, при вирішенні питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у кожному випадку розгляду відповідного клопотання слідчий суддя зобов`язаний: сумлінно і принципово здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, діяти у межах і відповідно до вимог закону; перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, з`ясовувати можливість досягнення мети, на яку посилається автор клопотання, без застосування цих заходів.

У ході судового розгляду клопотання, слідчим суддею встановлено, що клопотання подано прокурором 25.10.2023 року, тобто з дотриманням вимог ч.5 ст.171 КПК України. Вилучені у ході проведення огляду приналежні ОСОБА_5 іОСОБА_6 предмети та одяг зі слідами плям буро-червоного кольору, які запаковані до спецпакетів, дійсно можуть зберігати на собі сліди кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як докази факту чи обставин скоєння кримінального правопорушення.

Отже, наявні достатні підстави вважати, що вказане вище майно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, і підлягає збереженню для подальшого проведення відповідних експертиз, встановлення обставин скоєного кримінального правопорушення.

На підставі вищевикладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання слідчого.

Керуючись ст.ст.170173,175,309 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора Краматорської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001546 від 24.10.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на речі, вилучені під час огляду домоволодіння та у приміщенні будинку АДРЕСА_1 , а саме: чоловічу куртку, змив потожирової речовини з пластикової пляшки, змив РБК з поверхні столу, змив РБК з поверхні зламаного табурету, кухонний ніж з ящика стола, кухонний ніж з ящика стола та чоловіча кепка сірого кольору, а також на майно, вилучене 25.10.2023 року у ході затримання ОСОБА_6 , а саме: куртку сірого кольору зі слідами РБК і чоловічі кросівки чорного кольору зі слідами РБК.

Заборонити користування, розпорядження та відчуження

зазначеного майна до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору, а також присутній під час оголошення ухвали особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт майна. У разі відсутності таких осіб під час проголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1