Справа №639/5083/23
Провадження №1-кс/639/1688/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного 31.08.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000841 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Мотивоване клопотання тим, що СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, проводиться досудове розслідування за об`єднаними матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000841 від 31.08.2023 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи засудженим 31.05.2018 Жовтневим районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі, звільнившись 21.09.2022 умовно-достроково з Харківської виправної колонії (№43) на невідбутий строк 4 місяці 12 днів, на шлях виправлення і перевиховання не став, належних висновків для себе не зробив та, маючи не зняту і не погашену в установленому законом порядку судимість, під час воєнного стану повторно вчинив злочин проти власності за наступних обставин:

Так, ОСОБА_4 31.08.2023 близько 13:00 год. перебував в приміщенні КНП «Харківська міська поліклініка № 24» за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, 153, де проходячи повз незачиненого кабінету №513 та в якому на той час нікого з персоналу поліклініки не було, побачив на столі мобільний телефон iPhone XR, який належить потерпілій ОСОБА_5 .

Саме в той час у ОСОБА_4 виник протиправний умисел, спрямований на таємне, повторне, викрадення вказаного мобільного телефону, у період воєнного стану, поширеного на території України, де підрозділи збройних сил та інших військових формувань російської федерації продовжують агресивну війну проти України та повномасштабне вторгнення в Україну з метою зміни меж території або державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, будучи обізнаними про Указ Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та Закону України № 2102-ІХ від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні».

Надалі ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадання чужого майна, оцінивши ситуацію, що склалася використовуючи ту обставину, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу, спочатку зайшов до приміщення кабінету № 513 КНП «Харківська міська поліклініка № 24», де на столі знаходився мобільний телефон потерпілої.

Таким чином, ОСОБА_4 виконав усі необхідні дії щодо проникнення до приміщення.

Після цього ОСОБА_4 діючи умисно, протиправно, повторно, із корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, усвідомлюючи суспільно-небезпечний та протиправний характер своїх дій, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, непомітно для оточуючих, таємно заволодів мобільним телефоном iPhone XR, вартістю понад 5000 грн, який належить ОСОБА_5 .

Таким чином, ОСОБА_4 , діючи усвідомлено, виконав усі необхідні дії, які вважав за необхідне для досягнення своєї мети, спрямовані на таємне викрадення майна, належного ОСОБА_5 .

Після цього, ОСОБА_4 звернувши на свою користь викрадений мобільний телефон, з місця скоєння злочину зник та в подальшому розпорядився ним на власний розсуд.

В результаті протиправного діяння ОСОБА_4 завдав потерпілій ОСОБА_5 , матеріальної шкоди на суму понад 5000 грн.

Своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_4 скоїв кримінальне правопорушення-злочин, передбачений ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у приміщення, вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

31.08.2023 о 19 год. 10 хв. ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

01.09.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 згідно вимог ст.ст. 42, 276-278 КПК України повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

Під час проведення допиту в якості підозрюваного 01.09.2023, а також 05.09.2023 під час проведення слідчого експерименту ОСОБА_4 повідомив, що він протягом червня-серпня 2023 року вчинив крадіжки кабелів зв`язку за адресами м. Харків, вул. Власенко, 16 та 18 (підвальне приміщення) та тричі з колодязів прокладення кабелів зв`язку за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того встановлено місце де підозрюваний ОСОБА_4 зачищав від ізолюючого матеріалу кабелі зв`язку на березі річки Лопань поблизу будинку за адресою: м. Харків, вул. Власенко, 18.

Під час проведення огляду вказаного місця на березі річки Лопань виявлено відрізки та фрагменти ізолюючого матеріалу кабелів зв`язку. Також вилучено зразки вказаних фрагментів ізоляції. Під час огляду встановлено, що фрагменти на кінцях мають рівні, однорідні відрізи від гострого інструменту.

Під час допиту підозрюваний ОСОБА_4 пояснив, що кабелі зв`язку він різав на фрагменти за допомогою труборізу, який він зберігає за адресою свого тимчасового мешкання за адресою: АДРЕСА_2 .

10.10.2023 на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова за місцем мешкання підозрюваного ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 , проведено обшук, під час чого виявлено та вилучено ручний труборіз «Intertool 1-5/8 42mm» в корпусі червоно-чорного кольору, яким ОСОБА_4 , ймовірно, здійснював відрізання викрадених кабелів зв`язку.

Таким чином, на даний час у органу досудового розслідування э підстави вважати, що ОСОБА_4 може бути причетний до вчинення крадіжок кабелів зв`язку АТ «Укртелеком» з колодязів прокладення мережі зв`язку за адресою: АДРЕСА_1 , та підвальних приміщень багатоповерхових будинків за адресами: АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 , що мало місце протягом червня-серпня 2023 року.

У зв`язку із вище наведеним, вилучене майно має безпосереднє значення для встановлення обставин події, та воно є засобом вчинення злочину. Крім того виникла гостра необхідність у дослідженні їх у експертних установах, з метою встановлення того факту чи саме цим інструментом здійснено відрізи кабелів зв`язку, з метою подальшого доказування у кримінальному провадження та встановлення істини по справі.

Постановою слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 10.10.2023 зазначене вище майно визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

Отже, підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаного майна, яке має доказове значення вчинення кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

Метою накладення арешту на вказані речові докази є їх збереження, оскільки, його повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винною особою кримінальної відповідальності за скоєний злочин.

Відтак, повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, унеможливить проведення судових експертиз по кримінальному провадженню.

Тому звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що вказано у ст. 170 КПК України.

На даний час власника вилученого майна не встановлено.

Вказане майно в ході огляду вилучалося у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, вказав, що підтримує подане клопотання в повному обсязі та просить його задовольнити.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника/власників майна чи їх представників, оскільки їх відсутність у судовому засіданні не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Судовим розглядом встановлено, що СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, проводиться досудове розслідування за об`єднаними матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000841 від 31.08.2023 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Процесуальне керівництво за вказаним кримінальним провадженням здійснюється Новобаварською окружною прокуратурою м. Харкова.

10.10.2023 на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова за місцем мешкання підозрюваного ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 , проведено обшук, під час чого виявлено та вилучено ручний труборіз «Intertool 1-5/8 42mm» в корпусі червоно-чорного кольору, яким ОСОБА_4 , ймовірно, здійснював відрізання викрадених кабелів зв`язку.

Постановою слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 10.10.2023 зазначене вище майно визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

Власник вказаного вище майна на теперішній час невідомий.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України), у цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, а також зберігло на собі його сліди, у зв`язку із чим воно має доказове значення у кримінальному провадженні. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам, з метою ухиляння від притягнення до кримінальної відповідальності, накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 167-175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування, яке було вилучено в ході обшуку 10.10.2023 за адресою: АДРЕСА_2 , майно, а саме: ручний труборіз «Intertool 1-5/8 42mm» в корпусі червоно-чорного кольору.

Визначити місцем зберігання вилученого майна - ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, розташований за адресою: м. Харків, просп. Любові Малої, 45.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1