Справа № 442/6774/23
Провадження № 1-кс/442/1421/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2023 року

Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно,-

в с т а н о в и в :

06 листопада 2023 року до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно.

В клопотанні посилається на те, що 27.09.2023 в межах кримінального провадження за №0000821 від 22.09.2023 було проведено обшук у нього вдома за адресою АДРЕСА_1 , де було вилучено предмет схожий на гладкоствольну зброю. Після чого на даний предмет накладено арешт майна ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області. 11.10.2023 у вказаному кримінальному провадженні було винесено постанову про закриття криминального провадження. Після чого відносно нього було складено адміністративний протокол відповідно до ст.190 КУпАП України. Просить скасувати арешт на предмет схожий на гладкоствольну зброю, вилучену в помешканні під час проведення даного обшуку.

В судове засідання учасники провадження не з`явився.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, неприбуття учасника провадження в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали, подані до клопотання, приходжу до наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 від 28.09.2023р. було накладено арешт на наступне майно, а саме предмет схожий на гладкоствольну зброю.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, зо в подальшому застосуванні цього заходу підпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Підставами ж для скасування арешту майна законодавець визначив: 1) необґрунтованість накладення арешту; 2) відсутність потреби у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення.

Згідно з ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно зі ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

У випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст. 170 КПК України (відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди), арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно Листа N223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», у п.13 якого зазначене наступне: «розгляд питання щодо скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, здійснюється у порядку, передбаченому статтею 174 КПК. Слідчий суддя скасовує цей захід забезпечення лише у випадку надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи : 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба;

3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про арешт майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п. 9 ч.1 ст.309 КПК), оскарженню не підлягає.

Аналізуючи подані докази по справі, суд не вбачає підстави для задоволення клопотання з наступних підстав.

Згідно Постанови про закриття кримінального провадження від 11.10.2023р., кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000821, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.І ст.263 КК України, закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, однак ухвалою слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 було накладено арешт на майно по матеріалах кримінального провадження №0000821, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 вересня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України, позаяк розбіжності викликають сумнів у доведеності факту та законних підстав для скасування арешту майна, а відтак слідчий суддя приходить до переконання, що особою, яка звернулася із клопотанням, не доведено обставин для скасування арешту майна, які зазначені у ст.174 КПК України.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що слідчий в судове засідання з розгляду клопотання про скасування арешту майна не надав матеріалів кримінального провадження №0000821 від 22.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України для дослідження, а відтак слідчий суддя позбавлений можливості вирішити питання про наявність правових підстав для скасування арешту майна.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що правових підстав для скасування арешту майна немає, а тому подане клопотання задоволенню не підлягає.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що заявник не позбавлений процесуальної можливості повторно ініціювати питання скасування арешту майна, попередньо долучивши відповідні матеріали, якими правова позиція заявника буде підтверджуватися.

Керуючись ст. ст. 174 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1