печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,-

В С Т А Н О В И В :

09.11.2023 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, вилучене під час проведення обшуку обшук в приміщені Головного управління ДПС у Чернігівській області () розташоване за адресою Чернігівська обл., м. Чернігів, вул. Реміснича, буд. 11, яка згідно відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, належить Державі в особі Державної податкової служби України () проведеного 02.11.2023 на виконання ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва по справі № 757/48521/23-к від 26.10.2023 у кримінальному провадженні № 0000010 від 05.10.2023.

20 листопада 2023 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором було подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також, прокурором у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор вказує, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000780 від 04.05.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що провадженні Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000010 від 05.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 204 КК України.

Із матеріалів кримінального провадження вбачається, що не встановлені на даний час особи організували протиправну схему з незаконного транспортування з метою збуту та збуту незаконно виготовлених підакцизних товарів, а саме етилового спирту, на території міста Києва та Чернігівської області, а також незаконне виготовлення таких товарів на території ДП «Холминський спиртовий завод», ().

Розпорядженням ДПС України від 10.02.2023 №41 - р/л анульовано ліцензію на виробництво спирту етилового ДП «Холминський спиртовий завод» та опломбовано виробничі механізми заводу.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 28.03.2023 (справа № 620/2113/23), за позовом ДП «Холминський спиртовий завод», задоволено заяву про забезпечення позову та зупинено дію розпорядження ДПСУ від 10.02.2023 № 41-р/л.

Надалі, посилаючись на ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 28.03.2023, керівництво ДП «Холминський спиртзавод» запросило на підприємство представників Департаменту контролю за підакцизними товарами ДПСУ, які 18.05.2023 «розпломбовали» виробничі механізми заводу, після чого 19.05.2023 ДП «Холминський спиртзавод» розпочало виробництво спирту.

21.06.2023 Шостим апеляційним адміністративним судом винесено ухвалу про скасування ухвали Чернігівського окружного адміністративного суду від 28.03.2023 (справа № 620/2113/23).

Таким чином, з 21.06.2023 знову почало діяти розпорядження ДПСУ від 10.02.2023 №41-р/л.

Разом з тим, в реєстрах ДПСУ містяться відомості про те, що ДП «Холминський спиртзавод» позбавлений права на виробництво спирту у зв`язку із анулюванням ліцензії. Відтак, контролери Управління ДПСУ в Чернігівській області зафіксували факти незаконного виробництва спирту.

З метою припинення протиправного виробництва спирту, 26.05.2023 контролери Управління ДПСУ в Чернігівській області склали акт перевірки ДП «Холминський спиртовий завод» з питань дотримання вимог законодавства України у сфері обігу спирту, спиртовмісної продукції, наявності ліцензій, свідоцтва та застосували до ДП «Холминський спиртзавод» штрафні санкції, передбачені ст. 17 Закону України від 19.12.1995 №481/95-ВР «виробництво спирту етилового без наявності ліцензії», що складають 200% від вартості виробленої продукції (штрафні санкції становлять 17 млн грн.).

Незважаючи на відсутність у державного підприємства ліцензії, в.о. директора ДП «Холминський спиртовий завод», ОСОБА_4 , перебуваючи у змові із заступником директора з технічних питань

ДП «Холминський спиртовий завод», ОСОБА_5 , головним технологом ДП «Холминський спиртовий завод» ОСОБА_6 , начальником Управління контролю за обігом та оподаткуванням підакцизних товарів ГУ ДПС y Чернігівській області ОСОБА_7 , організували незаконне виготовлення спирту з використанням потужностей очолюваного підприємства із подальшим незаконним збутом на користь ОСОБА_8 .

У подальшому виготовлений підакцизний товар з використанням автомобілів підконтрольних ОСОБА_8 , незаконно із використанням засобів та методів конспірації транспортується до м. Чернігова та м. Києва, де здійснюється його фасування та збут зацікавленим особам.

Разом з цим встановлено відсутність фіксування в`їзду/виїзду вантажних транспортних засобів з території ДП «Холминський спиртовий завод» службовими особами співробітникам ГУ ДПС в Чернігівській області, з метою безперешкодного збуту незаконно виготовленої підакцизної продукції.

02.11.2023 на виконання ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва по справі № 757/48521/23-к від 26.10.2023 у кримінальному провадженні № 0000010 від 05.10.2023 проведено обшук в приміщені Головного управління ДПС у Чернігівській області () розташоване за адресою Чернігівська обл., м. Чернігів, вул. Реміснича, буд. 11, яка згідно відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, належить Державі в особі Державної податкової служби України ().

Під час проведення обшуку виявлено та вилучено наступні речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та які не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, власником яких є Головне управління ДПС у Чернігівській області., а саме:

1 .Пломбіратор під металеві пломби чорного кольору з кліше «ДПС 25/26» - 1 шт.

2 Пломбіратор під металеві пломби чорного кольору без кліше 1 шт;

3 Пломбіратор під металеві пломби сірого кольору без кліше на який наклеїно паперова бірка з номером «7»;

4 Пломбіратор під металеві пломби жовтого кольору, ідентифікувати кліше якого не представляється можливим.

Прокурор вказує, що з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою припинення злочинної діяльності та збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, перелік якого не зазначено в ухвалі про надання дозволу на проведення обшуку, вилучене на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва, оскільки незастосування арешту на зазначене вище майно перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене чи пошкоджене.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: речових доказів.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, слідчим суддею встановлено, що 02.11.2023 постановою детектива відділу детективів Підрозділу детективів ТУ БЕБ у м. Києві зазначені вилучені речі визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000010 від 05.10.2023.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою конфіскації майна, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, вилучене під час проведення обшуку обшук в приміщені Головного управління ДПС у Чернігівській області () розташоване за адресою Чернігівська обл., м. Чернігів, вул. Реміснича, буд. 11, яка згідно відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, належить Державі в особі Державної податкової служби України () проведеного 02.11.2023 на виконання ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_9 по справі № 757/48521/23-к від 26.10.2023 у кримінальному провадженні № 0000010 від 05.10.2023 а саме:

1 Пломбіратор під металеві пломби чорного кольору з кліше «ДПС 25/26» - 1 шт.

2 Пломбіратор під металеві пломби чорного кольору без кліше 1 шт;

3 Пломбіратор під металеві пломби сірого кольору без кліше на йкий наклеїно паперова бірка з номером «7»;

4 Пломбіратор під металеві пломби жовтого кольору, ідентифікувати кліше якого не представляється можливим.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1