Провадження № 1-кс/643/1373/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.11.2023 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000900 від 25.10.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду з клопотанням у якому просить накласти арешт на майно, вилучене 24.10.2023 в період часу з 19 год. 30 хв. до 20 год. 10 хв. дізнавачем СД Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул.. Гв. Широнінців, 37/16, а саме на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 на автомобіль «Крайслер», д.н.з. НОМЕР_2 , сірого кольору на ім`я ОСОБА_5 .

У судове засідання прокурор не з`явився, разом з клопотанням подав заяву у якій просив клопотання задовольнити та розглянути без його участі.

Володілець вилученого майна відповідно до клопотання ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Підстав для визнання явки заінтересованих осіб обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України їх не прибуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

З поданого клопотання та доданих до нього документів вбачається, що у провадженні сектору дізнання Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне №0000900 від 25.10.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

Так, 24.10.2023 о 19:21 год. до Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби "102" про те, що 24.10.2023 за адресою: м. Харків, вул. Гв. Широнінців, 37/16 було зупинено автомобіль "Крайслер", д.н.з НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_6 та під час перевірки документів встановлено, що свідоцтво про реєстрацію ТЗ має ознаки підробки.

З рапорту інспектора роти №5 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП ОСОБА_7 , вбачається, що 24.10.2023 року під час патрулювання Московського району м. Харкова у складі екіпажу 5001 за адресою: м. Харків, вул. Гв. Широнінців, 37/16, було зупинено транспортний засіб «Крайслер», д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_6 , 1979 р.н. за порушення ПДР України. Під час перевірки документів було виявлено у свідоцтві про реєстрацію ТЗ НОМЕР_1 ознаки підробки, а саме відсутність голографічного захисту, погано видно мікрошрифт, він код авто не збігається з він кодом у свідоцтві про реєстрацію ТЗ, власник авто різниться з власником авто за базою ІПНП.

24.10.2023 в період часу з 19 год. 30 хв. до 20 год. 10 хв. дізнавачем СД Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Гв. Широнінців, 37/16 було виявлено та вилучено свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_1 на автомобіль «Крайслер» д.н.з. НОМЕР_2 сірого кольору на ім`я ОСОБА_5 .

Крім того, перевіркою встановлено, що відповідно до відомостей бази ІПНП власником автомобіля «Крайслер» д.н.з. НОМЕР_2 є ОСОБА_8 .

У своїх письмових поясненнях ОСОБА_6 повідомив, що купив автомобіль у малознайомого чоловіка на ім`я ОСОБА_9 без переоформлення.

Прокурор зазначає, що наразі існують достатні підстави вважати, що вилучене в ході огляду місця події майно, а саме свідоцтво про реєстрацію ТЗ є предметом вчинення кримінального проступку та може бути доказом факту та обставин, що встановлюються. Для встановлення цього факту необхідно провести комплекс слідчих та процесуальних дій, відповідних експертиз серед яких криміналістичне дослідження свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, що потребує певного часу. Повернення цього майна може зашкодити подальшому досудовому розслідуванню, призвести до їх приховування або знищення.

Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що у даному випадку існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, а згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно є предметом злочину та містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. У зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 24.10.2023 в період часу з 19 год. 30 хв. до 20 год. 10 хв. дізнавачем СД Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Гв. Широнінців, 37/16, а саме на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 на автомобіль «Крайслер», д.н.з. НОМЕР_2 , сірого кольору на ім`я ОСОБА_5 .

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1