Провадження № 1-кс/638/3285/23
УХВАЛА

Іменем України

08 грудня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Дзержинського районого суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника-адвоката ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ізюм, Харківської області, громадянина України, з середньою освітою, не працює, не одружений, раніше не судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає: АДРЕСА_2

за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00001723 від 06 липня 2023 за ознаками кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 307КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в обґрунтування якого посилається на наступне.

У провадженні слідчого відділу Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування за№00001723 від 06 липня 2023 за ознаками кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 15.09.2023 року, точного часу в ході досудового розслідування встановити не виявилось можливим, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи прямий умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини, реалізуючи свій злочинний намір, переслідуючи мету особистого збагачення за рахунок злочинної діяльності, перебуваючи поблизу буд. 2, по вул. Колодязній в м. Ізюм Харківської області, придбав у невстановленої особи особливо небезпечну психотропну речовину PVP, яку незаконно зберігав при собі з метою збуту.

Далі, 15.09.2023 об 11 годині 40 хвилин ОСОБА_5 , в ході проведення працівниками УКР контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, знаходячись поблизу буд. 27 по проспекту Незалежності в м. Ізюм Харківської області, діючи умисно та протиправно, з корисливих мотивів, незаконно збув ОСОБА_7 зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, за що отримав від останнього грошові кошти в сумі 350 грн.

15.09.2023 о 12 годині 10 хвилин на вулиці біля будинку №13 по вул. Гоголя в м. Ізюм Харківської області, в ході проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки працівниками УКР у ОСОБА_7 вилучений, придбаний ним у ОСОБА_5 , вищевказаний зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, яка, згідно висновку експертизи дослідження матеріалів, речовин і виробів за експертною спеціальністю 8.6 «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої заборонено 1-феніл-2піролідин-1-іл-пентан-1-он (PVP), масою (кількісним вмістом) PVP - 0,045 грам.

Продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_5 , 06.12.2023 приблизно о 09 годині 40 хвилин в ході проведення працівниками УКР контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, знаходячись поблизу буд. 27 по проспекту Незалежності в м. Ізюм Харківської області, повторно, діючи умисно та протиправно, з корисливих мотивів, незаконно збув ОСОБА_7 полімерний зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, яка являється психотропною речовиною «PVP», за що отримав від останнього грошові кошти в сумі 500 грн.

06.12.2023 о 09 годині 50 хвилин по 10 годину 05 хвилин на вулиці біля будинку №5 по вул. Пушкінській в м. Ізюм Харківської області, в ході проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки працівниками УКР у ОСОБА_7 вилучений придбаний ним у ОСОБА_5 вищевказаний полімерний зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, яка являється психотропною речовиною «PVP».

ОСОБА_5 06.12.2023 о 10:15 затримано за підозрою у скоєнні кримінального правопорушення в порядку ст.208 КПК України.

ОСОБА_5 06 грудня 2023 року о 16:58 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч. 1 ст.307 КК України, тобто незаконний збут психотропних речовин та ч. 2 ст. 307 КК України, тобто незаконний збут психотропних речовин, вчинений повторно.

У судовому засіданні прокурор, ОСОБА_3 клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечували, просили суд застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши додані до клопотання документи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою довів про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до правової позиції ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Метою і підставами застосування запобіжного заходу, згідно з п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Під час досудового розслідування встановлено, що вище перелічені ризики обґрунтовані та наявні, оскільки:

По-перше, наявність зазначених ризиків обґрунтовується тим, що перебуваючи на свободі, ОСОБА_5 усвідомлюючи, що ним скоєно тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років, з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від слідства та суду на території України, чим унеможливить досягнення завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

По-друге, зважаючи, що причетність ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень - злочинів підтверджується у тому числі і показаннями свідків, перебуваючи на волі, останній буде мати можливість здійснювати на них незаконний вплив, чим перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні. Враховуючи обставини кримінального провадження, за яких підозрюваному відомі місця мешкання та місця перебування, свідків та їх родичів, що дає можливість останньому застосувати відносно них фізичний та психологічний вплив з метою зміни показань у подальшому на свою користь. Не зважаючи на те, що в ході досудового розслідування свідки вже були допитані, однак суд відповідно до ст.ст. 23, 95 КПК України сприймає докази безпосередньо (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

По-третє, враховуючи обставини інкримінованих ОСОБА_5 злочинів, є достатні підстави вважати, що він схильний до вчинення кримінальних правопорушень злочинів (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Зважаючи на викладене вище, у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно наявні.

Враховуючи вищевикладені обставини, які в своїй сукупності свідчать про те, що з огляду на тяжкість інкримінованих ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі, з метою подальшого виконання можливого винесеного стосовно нього обвинувального вироку за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених вищевказаними статтями Кримінального кодексу України, вбачається ризик того, що він може вчинити спробу переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду з метою уникнення відповідальності.

Також, враховуючи те, що ОСОБА_5 обізнаний про можливе покарання у виді позбавлення волі та те, що йому інкриміновано вчинення тяжкого кримінального правопорушення, наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 буде переховуватись від органу досудового розслідування, прокуратури та суду. У справі «Ілійков проти Болгарії» Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вказаним ризикам.

Крім того, виходячи з положень ч.3 ст. 182 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою при розгляді даного клопотання слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом,

При визначенні розміру застави слідчий суддя виходить з такого.

Згідно з ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Так, у рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010р суд зазначив, що державні органи зобов`язані належним чином виправдати суму застави, та прийняти до уваги фінансовий стан обвинуваченого та його спроможність сплатити необхідну суму.

Слідчий в клопотанні просив визначити розмір застави у розмірі 200 000 гривень.

Разом з тим, у відповідності до ст.182 КПК України розмір застави визначається у розмірах прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Таким чином, суд вважає за необхідне клопотання в цій частині задовольнити частково та визначити суму застави у розмірі 75 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 201300 (двісті одна тисяча триста) гривень

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 176-178, 183, 184, 194, 196, 197 КПК України слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити частково .

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», за адресою: місто Харків, вул. Полтавський шлях, 99, строком на 60 днів по 03 лютого 2024 року включно.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - з 06 грудня 2023 року.

Визначити суму застави у розмірі 75 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 201300 (двісті одна тисяча триста) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в зазначеному розмірі протягом дії ухвали.

У разі внесення застави звільнити ОСОБА_5 з під варти та покласти на нього наступні обов`язки:

1)Прибувати до суду за першою вимогою;

2)Не відлучатись з постійного місця проживання, без дозволу суду;

3)Повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) Утримуватись від спілкування з понятими, експертами, коло яких стало відомо обвинуваченому під час виконання вимог ст. 290 КПК України.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок суми застави, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до підозрюваного особи запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1