Справа № 638/7517/23
Провадження № 1-кп/638/1470/23
УХВАЛА

Іменем України

01 листопада 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000359 від 31 березня 2023 року, відносно

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Аксай Бурлинського району, Західно-Казахстанської області, раніше не судимого, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень-злочинів передбачених ч.5 ст.185 та ч.5 ст.361 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова знаходиться справа за обвинувальтним актом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000359 від 31 березня 2023 року, відносно ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень-злочинів передбачених ч.5 ст.185 та ч.5 ст.361 КК України.

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження відносно ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки продовжують існувати ризики встановлені під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме передбачені ст. 177 КПК України.

Захисник обвинуваченого, ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_5 зазначила, що ризики зазначені прокурором є необґрунтовані, обвинувачений має стійкі соціальні зв`язки. Просила призначити більш м`який запобіжний захід, а саме цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений, ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового процесу та дослідивши матеріали кримінального провадження, вважає що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Згідно ч.3 ст.315 КПК України суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

При вирішенні питання про необхідність ув`язнення особи вагомою підставою є ризик переховування цієї особи від правосуддя та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. При цьому переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують.

01.06.2023 згідно ухвали Київського районного суду м. Харкова, щодо підозрюваного ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, строком до 31.07.2023

Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 07 вересня 2023 року продовжено запобіжний захід до 05 листопада 2023 року.

Судом враховано, що ОСОБА_4 є уродженцем м. Аксай, Бурлинського р-ну, Західно Казахстанської області, неодружений, не працевлаштований.

Наявність обґрунтованої підозри підтверджується зібраними під час досудового розслідування матеріалами, як окремо, так і усіма у сукупності.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України судом встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/ або суду;

-незаконно впливати на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризик переховуватись від органів досудового розслідування та/ або суду підтверджується тим, що ОСОБА_4 усвідомлює, що підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 12 років, має реальну можливість отримати значний термін покарання у виді позбавлення волі, крім цього має паспорти громадянина рф та громадянина Казахстану, що може спонукати останнього до переховування від органу досудового розслідування та/або суду шляхом виїзду до вищезазначених країн користуючись їх громадянством.

Згідно рішень Європейського суду з прав Людини - Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Ризик незаконно впливати на потерпілу у цьому ж кримінальному провадженні підтверджується тим, що обвинувачений добре знайомий з потерпілою, тривалий час співмешкав з нею та спільно проживав, знає її звички і всі ймовірні місця перебування в тому числі і у знайомих та родичів, у зв`язку з наведеним перебування ОСОБА_4 поза умовами тримання під вартою, сприятиме встановленню останнім тиску на потерпілу, з метою зміни її показів, для уникнення кримінальної відповідальності за вчинення особливо тяжкого злочину таким чином перешкоджаючи встановленню істини у кримінальному провадженні.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, підтверджується тим, що ОСОБА_4 інкриміноване йому кримінальне правопорушення вчиняв протягом тривалого часу і ризик бути викритим та притягнутим до відповідальності не зупиняли його, а лише спонукали вчиняти злочин

На виконання вимог п.п. 1- 6 ч.1 ст. 178 КПК України слід врахувати:

- вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення ( відомості отримані від банківських установ, криптобіржі та покази потерпілої );

- тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, оскільки, санкція ч.5 ст.185 КК України, передбачає кримінальне покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 12 років;

- вік та стан здоров`я обвинуваченого ОСОБА_4 , якому повні 27 років та не має тяжких захворювань або інвалідності;

- відсутність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно ст.ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W. проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилитись від слідства.

Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 спрямоване на забезпечення посилення контролю за місцем перебування останнього, виконання ним процесуальних обов`язків, попередження та своєчасне припинення вчинення останнім незаконного впливу на потерпілу та запобігання вчинення інших кримінальних правопорушень.

Вчинення ОСОБА_4 особливо тяжкого злочину проти власності, зухвалість способу вчинення дає достатні підстави вважати, що останній при застосуванні більш м`якого заходу, ніж тримання під вартою, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу, у подальшому продовжити вчиняти інші правопорушення, що свідчить про наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Приймаючи до уваги вищевикладене, враховуючи наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачуються, дані про особу обвинуваченого, обставини вчинення кримінального правопорушення, його суспільну небезпечність, суд вважає, що застосування відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим п.1,3,5 ч. 1 ст.177 КПК України, тому вважає за необхідне продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб.

Крім того, виходячи з положень ч.3 ст. 182 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою при розгляді даного клопотання слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом,

При визначенні розміру застави слідчий суддя виходить з такого.

Згідно з ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Так, у рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010р суд зазначив, що державні органи зобов`язані належним чином виправдати суму застави, та прийняти до уваги фінансовий стан обвинуваченого та його спроможність сплатити необхідну суму.

Відповідно до вимог ст.182 КПК України, суд, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, ризиків, передбачених ст.177 КПК України, залишає раніше визначену суму застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 805 200 гривень

Керуючись ст.ст.177, 182, 183,291, 315 КПК України суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 30 грудня 2023 року.

Залишити раніше визначену суму застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 805 200 грн.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в зазначеному розмірі протягом дії ухвали.

У разі внесення застави звільнити ОСОБА_4 з під варти та покласти на нього наступні обов`язки:

1)Прибувати до суду за першою вимогою;

2)Не відлучатись з постійного місця проживання, без дозволу суду;

3)Повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) Утримуватись від спілкування з потерпілою, понятими, експертами, коло яких стало відомо обвинуваченому під час виконання вимог ст. 290 КПК України.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок суми застави, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченої особи запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1