Справа № 646/2275/23
№ провадження 1-кп/646/357/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.11.2023 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова

у складі: головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання прокурора Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000878 від 31.03.2023 року, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Куп`янської окружної прокуратури Харківської області у судовому засіданні звернулася до суду з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , в якому просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, посилаючись на те, що, ризики, передбачені ст. 177 КПК України продовжують існувати, а саме: переховування від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілих, свідків, у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити нові кримінальні правопорушення, що в свою чергу, може призвести до тяжких наслідків.

Обвинувачений ОСОБА_4 та захисник заперечували щодо задоволення клопотання, посилаючись на те, що, ризики зазначені прокурором не доведені та не підтверджені, в судовому засіданні вже допитувався потерпілий та свідки, просили змінити запобіжний захід на більш м`який не пов`язаний з триманням під вартою, а саме на цілодобовий домашній арешт.

Вислухавши учасників кримінального провадження, суд приходить до наступного.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Згідно з ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Частиною третьою статті 331 КПК України визначено, що до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також, наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, тобто обвинувачений, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Судом при вирішенні питання про необхідність продовження застосованого запобіжного заходу у виді тримання під вартою встановлена наявність ризиків, визначених п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ризик незаконно впливати на потерпілих та свідків; реальна можливість переховування обвинуваченого від суду та вчинити нове кримінальне правопорушення. Обґрунтованих доводів того, що ці ризики на теперішній час зменшилися чи перестали існувати, у судовому засіданні при розгляді цього клопотання стороною захисту не надано.

У суду відсутні відомості, які б свідчили про те, що встановлені судом ризики при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на даний час, втратили свою актуальність.

Наразі, не вдаючись до оцінки доказів, у відповідності до положень ст.ст. 23, 94 КПК України суд приймає до уваги, що жоден доказ не має наперед встановленої сили та повинен бути дослідженим судом під час судового провадження безпосередньо, а тому вбачає реальним існування заявлених прокурором ризиків, які на даний час продовжують існувати, оскільки судовий розгляд кримінального провадження та дослідження доказів тривають, у зв`язку з чим не вбачає підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який, ніж раніше обраний, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях обвинуваченого, не можуть їм запобігти.

Оскільки підстави, які були враховані при обранні йому такого запобіжного заходу, на даний час продовжують існувати, характер інкримінованого обвинуваченому діяння і тяжкість можливого покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватості, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є найбільш ефективним для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків,будь-яких даних для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою та визначення застави судом не встановлено. Продовжуючи строк тримання під вартою, суд виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст 369-372, 376 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000878 від 31.03.2023, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, тобто до 18.01.2024 включно без визначення розміру застави.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлений 21.11.2023 о 10:00 год.

Головуючий: ОСОБА_1