Справа № 650/1390/23
провадження № 1-кс/650/187/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2023 року смт Велика Олександрівка

Слідчий суддя Великоолександрівського районного суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення Бериславського районного відділу поліції ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Бериславської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001790 від 26 травня 2023 року, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Велика Олександрівка Херсонської області, громадянина України, без освіти, неодруженого, неповнолітніх дітей або інших осіб на утриманні не маючого, який депутатом будь-якого рівня не являється, офіційно не працюючого, зареєстрованого в с. Трифонівка Бериславського району Херсонської області, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого,

за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у межах строку досудового розслідування, тобто по 15.10.2023 включно. Заставу визначити в розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80520 грн.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, вчинена в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри підтверджується наданими слідчому судді, зібраними у провадженні матеріалами.

Вказуючи про необхідність обрання до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий зазначив, що існують ризики передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які виправдовують необхідність застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_5 , у разі незастосування до нього зазначеного запобіжного заходу буде:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Вказаний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_5 , неодружений, неповнолітніх дітей або інших утриманців не має, що свідчить про відсутність у нього сталих соціальних зав`язків, підозрюється у вчинені злочинів майнового характеру за вчинення яких, у разі визнання його винуватим, може буде призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, тобто усвідомлення відповідальності перед законом, може спонукати підозрюваного вчинити переховування з метою ухилення від покарання;

- вчинити інше кримінальне правопорушення. Цей ризик підтверджується тим, що ОСОБА_5 , постійного заробітку або доходу для свого існування, окрім як вчинення злочинів не має, отже підозрюваний живе за рахунок злочинної діяльності та має репутацію особи, схильної до скоєння злочинів. Крім того будучи судимим 09.02.2016 Великоолександрівським районним судом Херсонської області за ч. 3 ст. 185 КК України, до позбавлення волі на строк 3 роки, на підставі ст. 75 КК України був звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 2 роки, за що судимість у встановленому законом порядку не знята та не погашена, а також будучи судимим 19.09.2017 Великоолександрівським районним судом Херсонської області за ч. 3 ст. 185, ст. 71 КК України до позбавлення волі на строк 3 роки 6 місяців, умовно-достроково звільнений з місць позбавлення волі 03.11.2020 на підставі ст. 81 КК України на невідбутий строк 10 місяців 23 днів, за що судимість у встановленому законом порядку не знята та не погашена, вчинив новий, корисливий, злочин майнового характеру.

На судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити. Пояснив, що попередньо зібрані матеріали свідчать про обґрунтованість підозри на даному етапі досудового розслідування, а наявних ризиків достатньо для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою та не обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу.

На судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, як надто суворого, вказуючи про достатність застосування до нього домашнього арешту, за адресою де він проживає із цивільною дружиною та її сином, а також матір`ю співмешканки. Він не збирається ухилятися від слідства, оскільки співпрацює з ним та у нього немає підстав вчиняти інші правопорушення.

На судовому засіданні захисник ОСОБА_6 , наполягав на застосуванні більш м`якого виду запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту, вказавши на необґрунтованість усіх зазначених прокурором ризиків, суворість запропонованого прокурором запобіжного заходу.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, слідчий суддя встановив наступне.

Метою застосування запобіжного заходу (частина перша статті 177 КПК України) є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності вищевказаних ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі визначені у частині першій статті 178 КПК України.

Згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 КПК України .

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно з частиною третьою статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, що наведені вище. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина четверта статті 182 КПК України).

Згідно з частиною п`ятою статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частин першої та другої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Суд встановив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001790 від 26 травня 2023 року, повідомленням про підозру від 15 серпня 2023 року, яке було вручене останньому 15 серпня 2023 року, яку було змінено 12 вересня 2023 року.

Відповідно до вказаної підозри ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він приблизно 25.05.2023 (точний час вході досудового розслідування встановити не вдалося), усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи в умовах воєнного стану в Україні (введеного 24 лютого 2022 року на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президенту України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ, та неодноразово продовженого згідно з Указами Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, № 341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, № 757/2022 від 07.11.2022, № 58/2023 від 06.02.2023, № 254/2023 від 01.05.2023), з метою власного збагачення за рахунок чужого майна, переслідуючи прямий злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, перебуваючи в кімнаті кухні житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , пройшов до кімнати котельні, де зі скляної банки таємно викрав належні ОСОБА_7 грошові кошти в сумі 1850 доларів США та 11000 гривень, після чого пішов із вказаними грошовими коштами до місця свого постійного проживання, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та на власний розсуд розпорядився частиною викрадених грошових коштів, витративши 5500 гривень на власні потреби. В подальшому, 26.05.2023 в ході огляду місця події, працівниками поліції у ОСОБА_5 було вилучено 1850 доларів США, які згідно з висновком експерта № СЕ-19/115-23/8388-ДД від 06.07.2023, відповідають за способами друку та спеціальними елементами захисту банкнотам аналогічного номіналу та зразку, які знаходяться в офіційному обігу США та 5500 гривень, які згідно з висновком експерта № СЕ-19/115-23/8388-ДД від 06.07.2023, відповідають за способами друку та спеціальними елементами захисту грошовим знакам аналогічних номіналів та зразків, які знаходяться в офіційному обігу країни виробника України.

Таким чином, ОСОБА_5 спричинив потерпілому ОСОБА_7 майнову шкоду на загальну суму 78 651, 91 гривень, відповідно до офіційного курсу валют Національного банку України, станом на 25.05.2023 року.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковані за частиною четвертою статті 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, вчинена в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри підтверджується:

- протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_7 від 26.05.2023;

- протоколом огляду місця події від 26.05.2023 яким зафіксовано місце вчинення злочину;

- протоколом огляду від 26.05.2023, у ході якого підозрюваний ОСОБА_5 добровільно видав для огляду та вилучення грошові кошти;

- показаннями потерпілого ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_8 , свідка ОСОБА_9 , свідка ОСОБА_10 , свідка ОСОБА_11 , свідка ОСОБА_12 , свідка ОСОБА_13 , свідка ОСОБА_14 ;

- висновоком експерта №СЕ-19/115-23/8388-ДД від 06.07.2023, в ході якого було встановлено, що всі надані на дослідження купюри відповідають за способами друку та спеціальними елементами захисту банкнотам аналогічного номіналу та зразку, які знаходяться в офіційному обігу США та країни виробника - України;

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 196 КПК України слідчим суддею встановлені такі обставини, щодо заявлених прокурором ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає недоведеним ризик, передбачений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки суду не надано відповідних доказів, які це підтверджують та не наведено прокурором переконливих доводів щодо цього.

Посилання прокурора на тяжкість та невідворотність покарання, як на єдину підставу, що підтверджує вказаний ризик, слідчий суддя вважає необґрунтованим, оскільки, в даному випадку, з урахуванням особи підозрюваного, цієї обставини недостатньо для відповідних висновків.

Слідчий суддя також враховує, що в контексті практики Європейського суду з прав людини, зазначено, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватись в світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бакчиєв проти Молдови).

Встановлені слідчим суддею обставини свідчать про те, що ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, поряд із наявністю постійного місця проживання та особи підозрюваного, який під час досудового розслідування розпочатого 26 травня 2023 року не вживав жодних заходів щодо ухилення, є малоймовірним. ОСОБА_5 із самого початку співпрацює зі слідством.

Ризик, передбачений пунктом 5 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним, оскільки підозрюваний будучи притягнутим за корисливий злочин до суворого виду відповідальності, але звільненим від її відбування, знову вчиняв злочин, у зв`язку з чим відбував покарання у виді позбавлення волі, а після звільнення, через не досить тривалий час знову вчинив дії, які дають обґрунтовані підстави стверджувати про вчинення іншого злочину, який при цьому є більш тяжким та передбачає більш сувору кримінальну відповідальність.

Крім того, підозрюваний неодноразово порушував встановлений щодо нього ухвалою Великоолександрівського районного суду Херсонської області від 15 червня 2023 року адміністративний нагляд, про що свідчать постанови Великоолександрівського районного суду Херсонської області від 11 серпня 2023 року та 11 липня 2023 року.

Свою відсутність за місцем проживання в період часу протягом якого йому було заборонено його залишати підозрюваний пояснив тим, що його попросили допомогти, а неявку на реєстрацію останній пояснити не зміг.

Таким чином, враховуючи викладене та зважаючи на систематичне порушення підозрюваним встановленого щодо нього адміністративного нагляду та невиконання покладених на нього обов`язків, слідчий суддя вважає, що обрання відносно нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту не здатне в подальшому запобігти встановленому ризику та забезпечити його належну процесуальні поведінку, слід обрати найбільш суворий запобіжний захід у виді тримання під вартою, у зв`язку з чим клопотання слідчого слід задовольнити.

При цьому, слідчий суддя врахував, що вказані обставини свідчать про схильність підозрюваного до порушення встановленого порядку та вимог закону, його не здатність надавати пріоритет інтересам суспільства та родини поряд із власними інтересами, що додатково свідчить про не можливість застосування до нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту, виконання якого передбачає певний рівень відповідальності та дисциплінованості особи за для дотримання низки обмежень та зобов`язань, які покладаються при цьому на особу.

Отже, такі обставини виключають можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, адже в такому випадку не буде дотримано співмірності між ступенем тимчасового звуження прав підозрюваного, який обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, і можливим ризиком завдання шкоди державі, органи якої змушені будуть вживати додаткових заходів за для завершення досудового розслідування, забезпечення судового розгляду та відновлення порушених прав громадян.

Встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою статті 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, оскільки ті обмеження та обов`язки, що покладаються на підозрюваного при їх обранні будуть недостатніми за наведених вище обґрунтувань. Доводів на спростування вказаних тверджень стороною захисту наведено не було.

При обранні вказаного запобіжного заходу, слідчий суддя, також у відповідності до частини першої статті 178 КПК України оцінює в сукупності такі обставини: вагомість наданих доказів, під час дослідження яких у жодної зі сторін не було зауважень; можливість призначення покарання підозрюваному в разі доведеності вини у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми; відсутність відомостей про особливі хвороби у підозрюваного; відсутність у нього міцних соціальних зв`язків за місцем проживання; відсутність на його утриманні родини й утриманців; відсутність у нього постійного місця роботи; негативну репутацію підозрюваного та незадовільний його майновий стан; не повідомлення йому про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про визначення розміру застави, слідчий суддя враховуючи наведені обставини, визнає за доцільне визначити її в розмірі запропонованому прокурором, вважаючи, що ним в достатній мірі буде гарантовано виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та він не буде завідомо непомірним для нього.

Таким чином, враховуючи викладене та зважаючи на доведення прокурором обставин щодо неможливості на даній стадії досудового розслідування запобігти встановленим ризикам застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у зв`язку з чим клопотання слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 32 доби.

Визначити підозрюваному заставу 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 80520 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у вказаному розмірі, протягом строку дії ухвали.

При внесенні визначеної слідчим суддею суми застави, підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, на підозрюваного покласти такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

2) не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі свідками, експертами та спеціалістами у цьому кримінальному провадженні.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин, або порушить інші покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави.

У задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту відмовити.

Строк дії ухвали до 13 жовтня 2023 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 15 вересня 2023 року.

Слідчий суддя __________________ ОСОБА_1