Справа № 646/5890/23
Провадження № 1-кс/646/2096/2023
УХВАЛА

іменем України

18.10.2023 року слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000975 від 26.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в :

Прокурор Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , звернувся до суду із вказаним клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що у провадженні СВ ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000975 від 26.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.08 2023 року о 12 год. 09 хв. до ВП №1 ХРУП №1 надійшло повідомлення від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 26.09.2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , в гаражному комплексі виявлено пошкодження замку та петлю воріт гаражу та виявлено крадіжку будівельного інструменту.

В ході досудового розслідування, 16.10.2023 року слідчим слідчого відділення відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 було проведено огляд поруч з будинком що за адресою: АДРЕСА_2 , де ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видав слідчому наступні предмети:

1) Мікрохвильовку сірого кольору, марки «Samsung», моделі «GE 89 ASTR» яку опечатано печаткою з підписами усіх учасників слідчої дії. Власником вище вказаного майна є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_3 ;

2) Портативна колонка марки «JBL» сірого кольору овальної форми та ноутбук марки «Asus», чорного кольору, моделі «15G29L000750» який покладено до сейф-пакету № 7214574 опечатано та підписано усіма учасниками слідчої дії. Власником вище вказаного майна є ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_4 ;

3) Бензинова коса (тример) марки «Forte», моделі БМК-1943, чорно оранжевого кольору, опечатано печаткою з підписами усіх учасників слідчої дії. Власником вище вказаного майна є ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_5 .

Згідно допиту свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_6 , встановлено, що 11.09.2023 знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , у обідній час, до нього підійшов невідомий чоловік, який представився ОСОБА_10 та запропонував придбати у нього мікрохвильовку сірого кольору, марки «Samsung», на що він погодився, й придбав у нього цю річ. Про те що вона крадена, ОСОБА_10 не повідомив.

14.09.2023 року ОСОБА_6 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , в обідній час до нього знову підійшов чоловік на ім`я ОСОБА_10 та запропонував придбати у нього портативну колонку марки «JBL» сірого кольору овальної форми та ноутбук марки «Asus», чорного кольору, на що він погодився, й придбав у нього цю річ. Про те що вона крадена, ОСОБА_10 не повідомив.

Крім того, 17.09.2023 року ОСОБА_6 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 в ранковий час до нього підійшов чоловік на ім`я ОСОБА_10 який вже неодноразово підходив для продажу майна. Чоловік на ім`я ОСОБА_10 запропонував придбати у нього бензинову косу (тример) марки «Forte», на що він погодився, й придбав у нього цю річ. Про те що вона крадена, ОСОБА_10 не повідомив.

Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення збереження речових доказів які є знаряддям кримінального правопорушення, які визнано на даний час речовими доказами та які мають суттєве значення для кримінального провадження, прокурор просив суд накласти арешт на зазначене у клопотанні майно.

Прокурор у судове засідання не прибув, надав суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 яким належить зазначене майно, повідомлялися про час і місце розгляду клопотання у встановленому законом порядку. Заяв, клопотань до суду не надходило.

Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

На виконання вимог абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, прокурор повинен був звернутися до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.

В передбачений кримінальним процесуальним законодавством строк, як встановлено вище, прокурором 17.10.2023 року подано до суду клопотання про арешт майна.

Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Слідчим суддею встановлено, що ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000975 від 26.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Більш того, в ст. 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Так, прокурором доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до ст. ст. 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно, яке було вилучене під час огляду місця події, має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є предметом вчинення кримінального правопорушення та існує можливість його використання, як доказу у кримінальному провадженні. Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно шляхом позбавлення права на відчуження та розпорядження даним майном.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000975 від 26.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, вилучене 16.10.2023 року під час огляду відкритої ділянки місцевості за адресою: м. Харків, вул. Каштанова, біля б. 5/2 у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: мікрохвильовку сірого кольору, марки «Samsung», моделі «GE 89 ASTR», портативну колонку марки «JBL» сірого кольору овальної форми та ноутбук марки «Asus», чорного кольору, моделі «15G29L000750», бензинову косу (тример) марки «Forte», моделі БМК-1943, чорно оранжевого кольору, що належним чином опечатано, шляхом встановлення заборони відчуження та розпорядження вказаного майна, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку, передавши на відповідальне зберігання після проведення усіх необхідних слідчих дій, вищезазначене майно власникам.

Попередити ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя