У Х В А Л А

Іменем України

Справа № 285/2982/23

провадження № 1-кс/0285/1277/23

26 жовтня 2023 року м. Звягель

Слідча суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

підозрюваної ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду

скаргу ОСОБА_3

на повідомлення слідчого про підозру у вчиненні злочину

у кримінальному провадженні № 0000014 від 12.05.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.190 та ч.2 ст.358 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_3 13.10.2023 звернулась до суду зі скаргою, в якій просить скасувати повідомлення слідчого СВ Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000014 від 12.05.2023, про підозру ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст.190 та ч.2 ст.358 КК України (далі за текстом Підозра).

Скарга обґрунтована тим, що доводи сторони обвинувачення, що вона шляхом обману заволоділа частиною бюджетних коштів Чижівської сільської ради, які виділені на ремонт протирадіаційних укриттів на території Чижівської територіальної громади, внісши у акти приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в за договорами підряду завідомо недостовірні відомості про розмір нарахованого на заробітну плату найманих працівників єдиного соціального внеску є безпідставними. У сторони обвинувачення відсутні будь-які докази для підозри у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст.190 та ч.2 ст.358 КК України. Крім того, зміст Повідомлення про підозру не відповідає вимогам ст.277 КПК України, оскільки не містить прав підозрюваної. Вважає, що Підозра є безпідставною, а тому просить її скасувати.

Підозрювана в судовому засіданні скаргу підтримала та просили її задовольнити.

Прокурор заперечив щодо задоволення скарги, зазначивши, що підозра була складена та оголошена згідно вимог чинного законодавства.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, перевіривши доводи скарги, приходжу до наступного висновку.

Одним із загальних засад кримінального провадження є забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності. Відповідно до ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Статтею 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора що можуть бути оскаржені під час досудового провадження. Серед якого, зокрема є повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачений ст.278 КПК України, випадки повідомлення про підозру ст.276 КПК України, зміст повідомлення про підозру ст.277 КПК України. Підставою оскарження повідомлення про підозру може бути порушення вищевказаних процесуальних норм.

Підозра це процесуальне рішення прокурора, слідчого (за погодженням із прокурором), яке ґрунтується на зібраних доказах під час досудового розслідування та в якому формується припущення про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення з повідомленням про це такій особі та із роз`ясненням її прав та обов`язків. Під повідомленням про підозру можна розуміти процесуальне рішення слідчого, прокурора, яке приймається в обов`язковому порядку, при цьому не тільки у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення, а й у разі затримання особина місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення, обрання до особи одного з передбачених КПК запобіжних заходів, в письмовій формі й тягне за собою набуття особою, щодо якої воно прийняте, процесуального статусу підозрюваного.

Звертаю увагу, що для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, та наявності об`єктивної та суб`єктивної сторони складу злочину, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

09.08.2023 ОСОБА_3 в межах зазначеного кримінального провадження повідомлено Підозру. При цьому, остання відповідає вимогам ст.277 КПК України, та у відповідності до вимог ст. 278 КПК України вручена слідчим підозрюваній у спосіб, передбачений кримінально-процесуальним законодавством.

При вирішенні питання про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_3 підозри, враховую практику Європейського суду з прав людини, з урахуванням якої, слідчий суддя, оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення. «Обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», де суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Оцінюючи в сукупності обставини провадження, вбачаю, що обґрунтованість підозри, в контексті її розуміння Європейським судом з прав людини, у зазначеному випадку, присутня.

Також, зауважую, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а також кваліфікацію її дій та оцінку фактичних обставин справи. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.

З огляду на викладене, зміст і форма повідомленої ОСОБА_3 . Підозри, а також надані матеріали кримінального провадження, свідчать про її обґрунтованість, що не виключає в подальшому ухвалення судом виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження за певних передбачених КПК обставин і підстав.

Отже, при перевірці доводів скарги процесуальних порушень вимог глави 22 КПК України, якими визначено випадки, зміст, порядок повідомлення про підозру, не встановлено, а тому в задоволенні скарги підозрюваної на письмове повідомлення про підозру слід відмовити.

Керуючись ст.ст.3, 214, 217, 303-307, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 про скасування повідомлення їй про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.190 та ч.2 ст.358 КК України у кримінальному провадженні № 0000014.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1