Справа № 645/4674/23
Провадження № 1-кс/645/1278/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 листопада 2023 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000488 від 04.09.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

в с т а н о в и в:

13 листопада 2023 року до суду надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000488 від 04.09.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, а саме чорного металевого контейнеру, в середині якого знаходиться речовина зеленого кольору рослинного походження, який поміщено та опечатано до сейф пакету WAR 1188594, вилученого під час огляду місця події 03.09.2023 р. за адресою: м. Харків, Немишлянський район, вул. Харківських Дивізій, неподалік буд. 27, у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також прокурор просив поновити пропущений процесуальний строк для подачі клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000488 від 04.09.2023 р., за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, та визначити місцем зберігання камеру схову речових доказів УЛМТЗ ГУНП України в Харківській області.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 03.09.2023 р. о 10 год. 07 хв. поблизу будинку № 27 по вул. Харківських Дивізій у м. Харкові, екіпажем № 4201 УПП в Харківській області ДПП виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав при собі речовину схожу на наркотичну.

За даним фактом внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00000488 від 04.09.2023 р., за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Прокурор вказує, що далі, з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального проступку та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 03.09.2023 р. проведено невідкладну першочергову слідчу дію - огляд місця події.

У період часу з 10 год. 30 хв. по 10 год. 50 хв. 03.09.2023 р. проведено огляд місця події за адресою: м. Харків, Немишлянський район, вул. Харківських Дивізій, неподалік буд. 27, де у присутності двох понятих, із застосуванням технічних засобів фіксації, а саме: відеокамери «PANASONIK НС-V 260» ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пояснив, що приблизно два дні тому, він забрав дану речовину навпроти під`їзду за місцем свого мешкання, яка росла в клумбі в кущах малини, яку він приніс додому, висушив, роздрібнив та помісив до металевого контейнеру для подальшого власного споживання без мети збуту.

Після пояснень, в ході проведення огляду ОСОБА_4 у присутності понятих добровільно видав чорний металевий контейнер, в середину якого ним була поміщена речовина зеленого кольору рослинного походження. Вказаний чорний контейнер з речовиною поміщено та опечатано до сейф пакету WAR 1188594.

Прокурор вважає, що вказані речі (предмети) мають доказове значення за даним кримінальним провадженням, зможуть сприяти розкриттю даного кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а також мають значення для встановлення істини під час досудового розслідування. Крім того, на даних предметах могли зберегтися сліди вчинення кримінального правопорушення, вказані речі будуть направлені для проведення відповідних експертиз, що має важливе значення для проведення досудового розслідування.

Крім того, прокурор посилався на те, що вказані предмети (речі), що вилучені під час огляду місця події від 04.09.2023 за адресою: м. Харків, Немишлянський район, вул. Харківських Дивізій, неподалік буд. 27, визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

У ході розслідування відібрано пояснення у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який пояснив, що приблизно 02.09.2023, він зібрав дану речовину навпроти під`їзду за місцем мешкання, яка росла в клумбі та кущах малини, яку він приніс додому, висушив, роздрібнив та помістив до металевого контейнеру для подальшого власного споживання без мети збуту.

Прокурор вказав, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів, а завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження речових доказів.

Також, прокурор зазначив, що 04.09.2023 р. о 16 год. 29 хв. через підсистему «Електронний суд» до Фрунзенського районного суду м. Харкова було направлено клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000488 від 04.09.2023 р., за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

06.09.2023 р. слідчим суддею Фрунзенського районного суду міста Харкова винесено ухвалу у справі № 645/4674/23, 1-кс/645/998/23, відповідно до якої у задоволенні клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000488 від 04.09.2023 р., за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України, - відмовлено. Суд першої інстанції мотивував це тим, що орган досудового розслідування звернувся до суду першої інстанції з клопотанням про арешт майна та пропустив процесуальний строк на подачу такого клопотання, а тому відмовив в задоволенні цього клопотання.

На зазначену ухвалу слідчого судді, прокурором у кримінальному провадженні подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 23.10.2023 р. апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні задоволено частково, ухвалу слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 06 вересня 2023 року скасовано. Матеріли клопотання про арешт майна від 04 вересня 2023 року у кримінальному провадженні № 00488 від 04.09.2023 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, повернуто прокурору для усунення недоліків та приведення у відповідність з вимогами ст. 171 КПК України, надавши для цього строк 72 години з моменту отримання повного тексту ухвали.

Прокурор зазначав, що повний текст вказаної ухвали Харківського апеляційного суду від 23.10.2023 р. Немишлянською окружною прокуратурою м. Харкова отримано 10.11.2023 за вх. № 10951-23, а тому відповідні строки для усунення недоліків не порушені. Також надав для долучення до матеріалів справи клопотання про арешт майна, з якого вбачається, що документ дійсно був сформований в системі «Електронний суд» 04.09.2023 р. Посилаючись на викладені обставини, просив поновити строк для подачі клопотання про арешт майна у даному кримінальному провадженні.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, надав заяву, якою підтримав клопотання в повному обсязі, просив суд поновити строк для подачі клопотання про арешт майна та його задовольнити, розглянути справу за його відсутності.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи за клопотанням про арешт майна, встановив наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Так, з матеріалів справи вбачається, що 05.09.2023 р. до Фрунзенського районного суду м. Харкова прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова було подано клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000488 від 04.09.2023 р., за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

06.09.2023 р. слідчим суддею Фрунзенського районного суду міста Харкова винесено ухвалу у справі № 645/4674/23, 1-кс/645/998/23, відповідно до якої у задоволенні клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000488 від 04.09.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України, - відмовлено у зв`язку з тим, що орган досудового розслідування пропустив процесуальний строк на подачу такого клопотання.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 23.10.2023 р. апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні задоволено частково, ухвалу слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 06 вересня 2023 року скасовано. Матеріли клопотання про арешт майна від 04 вересня 2023 року у кримінальному провадженні № 00488 від 04.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, повернуто прокурору для усунення недоліків та приведення у відповідність з вимогами ст. 171 КПК України, надавши для цього строк 72 години з моменту отримання повного тексту ухвали.

Повний текст вказаної ухвали Харківського апеляційного суду від 23.10.2023 р. Немишлянською окружною прокуратурою м. Харкова отримано 10.11.2023 за вх. № 10951-23

13.11.2023 р. до Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні про накладення арешту на вилучене у ході проведення огляду місця події 03.09.2023 р. з клопотанням про поновлення строку на його подання.

Також, прокурор долучив до матеріалів справи копію клопотання про арешт майна, з якого вбачається, що документ був сформований за допомогою системи «Електронний суд» 04.09.2023 р., а тому, на його думку з вказаним клопотанням він звернувся до суду вчасно.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Слідчий суддя вважає, що процесуальний строк на подання вказаного клопотання пропущений з поважних причин, а тому вважає за можливе, розглянути клопотання по суті.

Судом встановлено, що в провадженні СД ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000488 від 04.09.2023 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

В період часу з 10 год. 30 хв. по 10 год. 50 хв. 03.09.2023 р. проведено огляд місця події за адресою: м. Харків, Немишлянський район, вул. Харківських Дивізій, неподалік буд. 27, де у присутності двох понятих, із застосуванням технічних засобів фіксації, а саме: відеокамери «PANASONIK НС-V 260» ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пояснив, що приблизно два дні тому, він забрав дану речовину навпроти під`їзду за місцем свого мешкання, яка росла в клумбі в кущах малини, яку він приніс додому, висушив, роздрібнив та помісив до металевого контейнеру для подальшого власного споживання без мети збуту. Після пояснень, в ході проведення огляду ОСОБА_4 у присутності понятих добровільно видав чорний металевий контейнер, в середину якого ним була поміщена речовина зеленого кольору рослинного походження. Вказаний чорний контейнер з речовиною поміщено та опечатано до сейф пакету WAR 1188594.

Прокурор в клопотанні вказує на таку підставу для накладення арешту на майно, як збереження речових доказів.

Постановою дізнавача СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_5 від 04.09.2023 р. чорний металевий контейнер, в середину якого була поміщена речовина зеленого кольору рослинного походження, опечатана до сейф пакету WAR 1188594, - визнано речовими доказами у кримінальному провадженні та долучено до матеріалів кримінального провадження.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

За ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що вилучені під час огляду місця події за вищевказаною адресою речі є тимчасово вилученим майном.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України).

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно якої у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

В межах розгляду цього клопотання, слідчим суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Поновити прокурору Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 процесуальний строк для подачі клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000488 від 04.09.2023 р.

Клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні №0000488 від 04.09.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, а саме - чорний металевий контейнер, в середині якого знаходиться речовина зеленого кольору рослинного походження, який поміщено та опечатано до сейф-пакету WAR 1188594, вилучений під час огляду місця події 03.09.2023 р. за адресою: м. Харків, Немишлянський район, вул. Харківських Дивізій, неподалік буд. 27, у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити місцем зберігання арештованого майна камеру схову речових доказів УЛМТЗ ГУ НП в Харківській області.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1