УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.10.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0001384 від 11.10.2023 рокувідносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, українця, громадянина України, з вищою освітою, неодруженого, військовослужбовця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , 03.10.2022 року судимого Малиновським районним судом м. Одеси за ч. 1 ст. 309 КК України; відносно якого направлено до суду обвинувальний акт до Малиновського районного суду м. Одеса за ч. 2 ст. 309 КК України 28.02.2023 року; обвинувальний акт до Біляївського районного суду Одеської області за ч. 2 ст. 309 КК України 28.04.2023 року; обвинувальний акт до Київського районного суду м. Одеси за ч. 2 ст. 309 КК України 29.08.2023 року.

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу, ОСОБА_4 , будучи раніше судимим, перебуваючи у статусі обвинуваченого у кримінальних провадженнях в Біляївському районному суді Одеської області, Київському, Малиновському районних судах м. Одеси, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та знову ймовірно вчинив умисне кримінальне правопорушення при наступних обставинах.

10.10.2023 року приблизно о 15 годині 10 хвилин ОСОБА_4 , перебував біля станції технічного обслуговування «EvoCars», що розташована за адресою: м. Одеса, просп. Небесної сотні 65Б, де помітив припаркований на задньому дворі мопед моделі «HondaDioAF-62», з номером шасі НОМЕР_1 , чорного кольору, який належить на праві власності ОСОБА_8 та фактично перебуває у користуванні ОСОБА_9 .

В цей час у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, що спрямований на незаконне заволодіння транспортним засобом з метою послідуючого перепродажу для отримання грошових коштів.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом, ОСОБА_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів, будучи впевненим, що за його діями ніхто не спостерігає та не зможе завадити реалізації його злочинного умислу, усвідомлюючи суспільнонебезпечний характер своїх дій, оглянув зазначений транспортний засіб та виявив, що його колеса та руль були заблоковані, тому мопед моделі «HondaDioAF-62» не можливо перекотити в інше місце для переховування з метою подальшого його продажу.

Продовжуючи свої злочинні дії, що спрямовані на незаконне заволодіння транспортним засобом, ОСОБА_4 , встановив контроль над вказаним транспортним засобом, та зник з місця вчинення злочину, покотивши мопед моделі «HondaDioAF-62» за допомогою фізичної сили до місця свого мешкання.

Тим самим, ОСОБА_4 ймовріно незаконно заволодів транспортним засобом, вартістю 7000 гривень, який належить ОСОБА_8 причинивши матеріальну шкоду на зазначену суму.

За вищевикладених обставин, 11.10.2023 року в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 органом досудового розслідування було затримано та 12.10.2023 року останнього повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, за кваліфікуючими ознаками: незаконне заволодіння транспортним засобом.

Сторона обвинувачення звертається з клопотанням до слідчого судді і просить обрати відносно підозрюваного цілодобовий домашній арешт, обґрунтовуючи його тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні вказаного кримінального правопорушення та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, що свідчить про неможливість застосування більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного.

В судовому засіданні:

-прокурор підтримав клопотання в повному обсязі та просив його задовольнити;

-захисник підозрюваного частково заперечувала проти задоволення клопотання та просила застосувати відносно її підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час.

-підозрюваний підтримав захисника.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. ч. 1, 2, 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 12.10.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правоопрушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, за кваліфікуючими ознаками: незаконне заволодіння транспортним засобом.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами: протоколом огляду місця події від 11.10.2023 року, що проведений за адресою: м. Одеса, просп. Небесної сотні 65Б; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 11.10.2023 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 11.10.2023 року; протоколом проведення обшуку від 11.10.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 11.10.2023 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 11.10.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 11.10.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 11.10.2023 року; протоколом огляду предмета від 11.10.2023 року; протоколом проведення слідчого експеримент увід 12.10.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 12.10.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 12.10.2023 року;

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя враховує те, що діючий Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» («Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, §219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

Долучені матеріали кримінального провадження, на даній стадії досудового розслідування є достатніми для висновку щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_15 , при цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Так, з огляду на наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, з огляду на тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні такого кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, слідчий суддя вважає наявним існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України у вигляді можливого незаконного впливу підозрюваним ОСОБА_4 на свідків та потерпілого, який є заявником у даному кримінальному провадженні.

Так, слідчий суддя враховує, що зокрема показаннями свідків на теперішній час обґрунтовується пред`явлена ОСОБА_4 підозра. При цьому, у випадку подальшого направлення обвинувального акту відносно останнього до суду, з великою вірогідністю можливо припускати допит таких осіб безпосередньо в судовому засіданні судом, позаяк суд не може обґрунтовувати свої судові рішення показаннями, отриманими на стадії досудового розслідування стороною обвинувачення (за винятком випадків, передбачених ст. ст. 225, 615 КПК України).

Слід зауважити, що з огляду на специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого на теперішній час обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , процесуальні джерела доказів у вигляді показань відіграють надзвичайно важливу роль, що на переконання слідчого судді додатково підтверджує вірність доводів сторони обвинувачення відносно існування в рамках такого кримінального провадження наведеного ризику.

Відтак, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках такого кримінального провадження також існує ризик можливого незаконного впливу з боку підозрюваного ОСОБА_4 на свідків та потерпілого в рамках даного кримінального провадження (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Крім того, як вбачається з клопотання сторони обвинувачення ОСОБА_4 є раніше судимою особою та, крім того, на теперішній час відносно нього на розгляді Малиновського районного суду м. Одеси та Київського районного суду м. Одеси перебувають обвинувальні акти за ч. 2 ст. 309 КК України.

Вищевикладені обставини, на думку слідчого судді, свідчать про явні негативні соціальні інтереси останнього, й відповідно про його емоційно-вольову деформацію та ймовірну відсутність правової свідомості, а тому, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках означеного кримінального провадження існує реальний ризик вчинення іншого кримінального правопорушення ОСОБА_4 .

Інші ризики, зазначені у клопотанні сторони обвинувачення, свого підтвердження під час розгляду клопотання не знайшли.

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_4 в судовому засіданні на даний час не встановлено, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладенням обов`язків передбачених п. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0001384 від 11.10.2023 рокувідносно ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 11.12.2023 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням необхідності залишити житло під час оголошення повітряної тривоги та покласти на підозрюваного строком до 11.12.2023 року, в межах строку досудового розслідування, обов`язки:

1. прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

2. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Копію ухвали про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1