УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

дослідивши в приміщені суду матеріали клопотання слідчого 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України лейтенанта юстиції ОСОБА_2 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000335 від 07.04.2023 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28 ч.4 ст.111-1 КК України,

установив:

До Шевченківського районного суду міста Києва 06 липня 2023 року (вх.№59484) надійшло слідчого 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України лейтенанта юстиції ОСОБА_2 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000335 від 07.04.2023 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28 ч.4 ст.111-1 КК України.

Згідно Протоколу автоматичного визначення слідчого судді клопотання 06.07.2023 розподілено на слідчого суддю ОСОБА_1 .

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, вважаю за необхідне таке клопотання повернути особі, що його подала, виходячи з наступного.

Стаття 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 2, 3 ст. 184 КПК України копія клопотання про застосування запобіжного заходу та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Разом з тим, подане слідчим клопотання про застосування запобіжного заходу не відповідає вимогам, визначеним у ст. 184 КПК України.

Так, остання сторінка клопотання містить підписи на підтвердження отримання копій клопотання та додатків підозрюваним та захисником 06.07.2023, водночас не зрозуміло кому вони належать, оскільки відомостей про прізвища та ім`я осіб, які поставили зазначені підписи, клопотання не містить.

Крім того, визначаючи необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, слідчий не зазначає адресу, за якою повинен виконуватись такий запобіжний захід.

Частина 3 статті 26 КПК України передбачає, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу, що відповідно до вимог частини шостої статті 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Згідно пункту 5 частини першої вказаної статті таким запобіжним заходом є тримання під вартою.

Із матеріалів клопотання слідчого вбачається, що підставою для звернення до суду з даним клопотанням слугувало наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28 ч.4 ст.111-1 КК України, а також наявність ризиків, передбачених пп. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Водночас слідчий просить слідчого суддю у клопотанні застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період доби з 22 годин до 06 години наступного дня протягом 54 днів у межах строку досудового розслідування.

Така вимога слідчого, висловлена у клопотанні, за наявності ризику переховуватись від органу досудового розслідування, всупереч вимог статті 176 КПК України, обмежує слідчого суддю у виборі запобіжного заходу, визначеного процесуальним законом та виключає можливіть застосувати інший запобіжний захід, ніж той з яким звернувся орган досудового розслідування, що нівелює повноваження слідчого судді, якими він наділений щодо судового контролю на стадії досудового розслідування.

Так, сторони кримінального провадження мають процесуальні права та взаємні обов`язки, що виникають у процесі реалізації таких прав, це забезпечує баланс інтересів сторін провадження у процесуальних діях, що перебувають під судовим контролем.

Процесуальним законом визначено, що обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні покладається на слідчого суддю.

Таким чином, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень зобов`язаний створити і стороні захисту, і стороні обвинувачення рівні процесуальні умови для відстоювання ними своїх процесуальних позицій.

Чинним кримінальним процесуальним законодавством визначений вичерпний перелік рішень слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, а питання про повернення або залишення без розгляду такого клопотання чинним кримінальним процесуальним законодавством не врегульовано, що свідчить про наявність прогалини в законодавстві, тому в силу дії засади законності, воно має бути врегульоване та вирішене за правилами застосування аналогії кримінального процесуального закону.

На відміну від кримінального закону, застосування процесуального закону за аналогією є можливим. Відповідно до частини 6 статті 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК України.

З огляду на зазначені норми кримінального процесуального закону, враховуючи недоліки клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне повернути його особі, яка його подала.

Керуючись статтями 2, 7, 184, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України лейтенанта юстиції ОСОБА_2 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000335 від 07.04.2023 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28 ч.4 ст.111-1 КК України, - повернути особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1