Справа № 461/2994/23
Провадження № 1-кс/461/2476/23
У Х В А Л А
10.05.2023 року м. Львів
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
секретаря судового засідання ОСОБА_2
До Галицького районного суду м.Львова надійшло погоджене з прокурором клопотання старшого слідчого в ОВС ВРЗСТ СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , в якому просить слідчого суддю накласти арешт на одяг та взуття трупа ОСОБА_4 , а саме: кепку темно-синього кольору, куртку чорного кольору, штани темно-сірого кольору з ременем чорного кольору, підштаники темно-сірого кольору, светр чорного кольору з капюшоном, футболку білого кольору, труси різнокольорові, шкарпетки білого кольору та пару черевиків чорного кольору.
Клопотання мотивоване наступним. В ході досудового розслідування встановлено, що 28.04.2023 приблизно о 22:15 год. у м. Борислав по вул. Дрогобицька, 124, невстановлений автомобіль під керуванням невстановленого водія здійснив наїзд на ОСОБА_4 , 1986 р.н., який від отриманих травм загинув на місці пригоди. Автомобіль та водій місце пригоди залишив.
05.05.2023 з моргу КНП "Дрогобицька МЛ № 1" ДМР вилучено одяг та взуття трупа ОСОБА_4 , а саме: кепку темно-синього кольору, куртку чорного кольору, штани темно-сірого кольору з ременем чорного кольору, підштаники темно-сірого кольору, светр чорного кольору з капюшоном, футболку білого кольору, труси різнокольорові, шкарпетки білого кольору та пару черевиків чорного кольору.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
05.05.2023 одяг та взуття трупа ОСОБА_4 визнано речовими доказами, оскільки на них могли зберегтися сліди злочину. В подальшому, може виникнути необхідність для їх експертного дослідження, у зв`язку з чим необхідно забезпечити зберігання даних речових доказів шляхом накладення арешту на них, а тому слідчий просить слідчого суддю клопотання задовольнити.
Слідчий в судове засідання не з`явився. Належним чином був повідомлений про день, час та місце розгляду справи. До суду подав клопотання про розгляд справи у його відсутності. Просив задоволити клопотання.
Власник майна в судове засідання не викликався, оскільки загинув на місці ДТП.
Перевіривши наданні матеріали та дослідивши докази по цих матеріалах, слідчий суддя встановив наступне.
Дане кримінальне провадження відкрито на підставі факту дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 28.04.2023 приблизно о 22:15 год. у м. Борислав по вул. Дрогобицька, 124, невстановлений автомобіль під керуванням невстановленого водія здійснив наїзд на ОСОБА_4 , 1986 р.н., який від отриманих травм загинув на місці пригоди. Автомобіль та водій місце пригоди залишив.
Погоджене з прокурором клопотання про арешт майна, відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном (ч. 7 ст. 237 КПК України).
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження.
Слідчий довів, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.
Завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням може бути виконане. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів.
Підставами накладення арешту є необхідність проведення експертиз, тому необхідно забезпечити зберігання даних речових доказів шляхом накладання арешту.
Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт майна.
Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, що перешкоджатимуть збереженню речових доказів.
Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою збереження речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт, шляхом тимчасового, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення права відчужувати, користуватись та розпоряджатись наступним майном: одягом та взуттям трупа ОСОБА_4 , а саме: кепкою темно-синього кольору, курткою чорного кольору, штанами темно-сірого кольору з ременем чорного кольору, підштаниками темно-сірого кольору, светром чорного кольору з капюшоном, футболкою білого кольору, трусами різнокольоровими, шкарпетками білого кольору та парою черевиків чорного кольору.
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого в ОВС ВРЗСТ СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, які не викликались до суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1