ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/168/23 Справа № 705/1559/23 Категорія: ст. 170 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2023 року Колегія суддів судової палати Черкаського апеляційного суду в складі:

головуючогоОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4
при секретарі ОСОБА_5
за участю: прокурора представника власника майна ОСОБА_6 ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ТОВ «Науково-дослідне виробниче об`єднання «Сергонол-Хім» на ухвалу слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 28 березня 2023 року про накладення арешту на майно,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 28 березня 2023 року накладено арешт на насіння соняшнику загальною вагою 225,930 тон, яке отримане ЧОДП ДАК «Хліб України» від ТОВ «ГУМАТИ УКРАЇНИ» (реквізити та місцезнаходження: 52066, Україна, Дніпропетровська обл., Дніпропетровський р-н, с. Новомиколаївка, вул. Центральна, б. 59А) на підставі договору складського зберігання № 18-23 від 02.02.2023 та перебуває в приміщенні складу № 3 та № 4 ЧОДП ДАК «Хліб України», за адресою: вул. Черняховського, 2, с. Поташ Маньківської селищної громади Уманського району Черкаської області.

Залишено ЧОДП ДАК «Хліб України» () на відповідальне зберігання зазначене в клопотанні насіння соняшнику загальною вагою 225,930 тон, що перебуває в приміщенні складу № 3 та № 4 ЧОДП ДАК «Хліб України», за адресою: вул. Черняховського, 2, с. Поташ Маньківської селищної громади Уманського району Черкаської області, до прийняття кінцевого законного рішення по даному кримінальному провадженні.

Ухвала обґрунтована тим, що оскільки наведене в клопотанні насіння соняшнику вибуло із власності ТОВ «СП-ДОНЕЦЬК» та саме на нього було безпосередньо спрямоване злочинне посягання, обставини якого з`ясовуються в кримінальному провадженні № 0000360 від 04.03.2023, слідчим СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 на виконання вимог частини третьої статті 170 КПК України достатньо доведені підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, для унеможливлення його зникнення, знищення, перетворення чи відчуження або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, ТОВ «Науково-дослідне виробниче об`єднання «Сергонол-Хім» подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати арешт на насіння соняшнику загальною вагою 225 тон 930 кг, що знаходиться на зберіганні у ЧОДП ДАК «Хліб Україна» на підставі договору складського зберігання № 18-23 від 02.02.2023; зобов`язати ЧОДП ДАК «Хліб Україна» повернути ТОВ «Науково-дослідне виробниче об`єднання «Сергонол-Хім» врожай насіння соняшнику загальною вагою 225 тон 930 кг.

В апеляційній скарзі вказує, що 20 березня 2023 року між ТОВ Науково-дослідне виробниче об`єднання «Сергонол-Хім» та ТОВ «Гумати Україна» укладено договір купівлі-продажу насіння соняшнику 2022 року в кількості 400 тон за ціною 2 300 000 грн., повний розрахунок здійснено до підписання указаного договору.

25 березня 2023 року ТОВ «Науково-дослідне виробниче об`єднання «Сергонол-Хім» було направлено лист-вимогу до ЧОДП ДАК «Хліб Україна», де просило відвантажити насіння соняшнику в кількості 225 тон 930 кг, яке перебуває на зберіганні згідно договору № 18-23, укладеного з ТОВ «Гумати Україна», у відповідь на який отримали копію ухвали суду про накладення арешту на вищевказаний врожай.

Зазначає, що представники ТОВ «Гумати Україна» та ТОВ «Науково-дослідне виробниче об`єднання «Сергонол-Хім» не вчиняли жодних протиправних дій, про які йде мова в ухвалі, а придбали насіння соняшнику в установленому законом порядку, про що уклали нотаріально посвідчені договори, згідно яких є повноправними володільцями майна.

Вказує, що слідчим не було надано жодних запитів до представників ТОВ «Гумати Україна» та ТОВ «Науково-дослідне виробниче об`єднання «Сергонол-Хім» щодо отримання інформації з приводу отримання права власності на врожай насіння соняшнику, а отже твердження слідчих органів про те, що вказаний врожай насіння соняшнику є предметом злочину, на думку апелянта є припущенням та не має будь-якого документального чи фактичного твердження.

Стверджує, що ТОВ «Гумати Україна» 02 лютого 2023 року, уклавши договір купівлі-продажу сільськогосподарської продукції та підписавши акт приймання-передачі стали повноправними власниками врожаю насіння соняшнику, а ТОВ «Науково-дослідне виробниче об`єднання «Сергонол-Хім» придбавши указаний врожай у ТОВ «Гумати Україна» шляхом укладення договору купівлі-продажу сільськогосподарської продукції від 20 березня 2023 року стало його повноправним власником.

Від прокурора Уманської окружної прокуратури Черкаської області ОСОБА_6 надійшло заперечення на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на правильне застосування слідчим суддею норм кримінального процесуального законодавства, просить ухвалу залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Вважає, що указана апеляційна скарга подана неуповноваженою на те особою.

Зазначає, що додана до апеляційної скарги копія рішення від 20 березня 2023 року єдиного учасника ТОВ «Науково-дослідне виробниче об`єднання «Сергонол-Хім» викликає сумніви у його достовірності.

Прокурор вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що до вчинення указаних у клопотанні про арешт майна злочинів можуть бути причетні особи ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 .

Заслухавши доповідь головуючого, учасників справи, які з`явилися в судове засідання, вивчивши матеріали, що надійшли з Уманського міськрайонного суду Черкаської області, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

З матеріалів справи вбачається, що СВ Уманського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000360 від 04 березня 2023 року за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 4 ст. 185 КК України.

Постановою слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 про визнання та приєднання до кримінального провадження речових доказів від 13 березня 2023 року визнано в якості речових доказів насіння соняшнику загальною вагою 225,930 тонн, яке отримане ЧОДП ДАК «Хліб України» від ТОВ «Гумати Україна» на підставі договору складського зберігання № 18-23 від 02 лютого 2023 року та перебуває в приміщенні складу № 3 та № 4 ЧОДП ДАК «Хліб Україна», за адресою: вул. Черняховського, 2, с. Поташ, Маньківської селищної громади Уманського району Черкаської області. Вказане майно постановлено залишити ЧОДП ДАК «Хліб України» за указаною вище адресою на відповідальне зберігання до прийняття кінцевого законного рішення по даному кримінальному провадженні (а.с. 101-102).

В межах зазначеного кримінального провадження слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на зазначене у клопотанні майно, яке є об`єктом кримінально протиправних дій, визнане речовим доказом, а також наявні підстави вважати, що вказане насіння соняшнику набуте кримінально протиправним шляхом, або отримане юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Крім того, для об`єктивного та повного проведення досудового розслідування, встановлення всіх обставин вчинення злочинів по кримінальному провадженню необхідно провести ряд судових експертиз, об`єктами дослідження яких будуть вказані предмети.

Як встановлено під час апеляційного розгляду, слідчий суддя обґрунтовано, у відповідності до вимог ст. 131, 170-173 КПК України, наклав арешт на вищезазначене майно, а саме з тих підстав, що воно відповідає критеріям, передбачених ч. 1 ст. 98 КПК України.

Колегія суддів погоджується з такими висновками слідчого судді, виходячи з того, що ст. 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Відповідно до положень ч. 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, користування, розпорядження) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Колегія суддів вважає, що слідчий суддя прийшов до обґрунтованого висновку про доведеність ризиків, передбачених ст. 170 КПК України, у відповідності до яких необхідно накласти арешт на майно з метою його збереження, а також вірно врахував ту обставину, що воно визнано речовими доказами.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, апелянтом не надано та апеляційним судом не встановлено.

Зважаючи на вищевикладене в сукупності з обставинами кримінального провадження, колегія суддів об`єктивно переконана, що слідчий суддя, накладаючи арешт на згадане майно, діяв у спосіб і у межах діючого законодавства, арешт застосував на засадах розумності та співмірності.

Апеляційний суд враховує, що слідчим суддею належним чином були дотримані вимоги частини 2 та 5 статті 173 КПК України щодо врахування ним можливості використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу), розумності та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також щодо визначення порядку виконання ухвали.

Посилання апелянта на те, що клопотання про арешт майна було розглянуто без участі представників ТОВ «Гумати Україна» та ТОВ «Науково-дослідне виробниче об`єднання «Сергонол-Хім», у зв`язку з чим вони не мали можливості донести суду свої доводи та надати документи на підтвердження права власності на врожай насіння соняшнику, колегія суддів не бере до уваги, оскільки встановлені на момент розгляду клопотання слідчого власники майна були належним чином повідомлені про його розгляд, що підтверджується текстом оскаржуваної ухвали.

Доводи апеляційної скарги про невідповідність дійсності зазначених в оскаржуваній ухвалі обставин справи зводяться до незгоди апелянта зі встановленими досудовим розслідуванням обставинами у кримінальному провадженні № 0000360 від 04 березня 2023 року за ознаками вчинення злочинів, передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 4 ст. 185 КК України.

Тому зазначені в апеляційній скарзі доводи та підстави, з яких апелянт просить скасувати ухвалу суду не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи, суттєвими не являються і не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення.

На думку колегії суддів слідчим суддею вірно встановлено, що дане майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, його визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, а метою його арешту є забезпечення зберігання речових доказів відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду прийнято у відповідності до вимог закону, слідчий суддя при розгляді клопотання з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, а тому ухвалу слідчого судді необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Керуючись ст.ст. 170, 173, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу ТОВ «Науково-дослідне виробниче об`єднання «Сергонол-Хім» залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 28 березня 2023 року про накладення арешту на майно залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді