Справа № 192/1124/23
Провадження № 1-кс/192/178/23
Ухвала

Іменем України

14 червня 2023 року

Слідчий суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у смт Солоне Солонянського району Дніпропетровської області клопотання прокурора Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000127, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна,

встановив:

Прокурор звернувся до суду з вказаним клопотанням, у якому просить накласти арешт на одну сітку жилкову «Павук» OL-2x2 м. п. - 1,5 м, вічка 20?20 см, із стержнем бежевого, срібного та коричневого кольору та сіткою сірого кольору, власником яких є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий мешкає у АДРЕСА_1 шляхом заборони користування, розпорядження та їх відчуження.

Клопотання обґрунтовується тим, що 10.06.2023 до ВП № 9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла повідомлення зі служби «102» про те, що 10.06.2023 близько 02 год 00 хв у с. Новоолександрівка Дніпровського району Дніпропетровської області громадянин ОСОБА_4 , 1978 р.н., здійснював незаконний вилов риби з р. Мокра Сура. Вказані відомості були внесені до ЄРДР за № 0000127 від 10.06.2023 року за попередньою кваліфікацією ч. 1 ст. 249 КК України незаконне зайняття рибним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.

В ході огляду місця події виявлено одну сітку жилкову «Павук» OL-2x2 м.п. - 1,5 м, вічка 20?20 см зі стержнем бежевого, срібного та коричневого кольору та сіткою сірого кольору. Також поряд знаходилась риба, а саме: 57 штук сріблястого карася та 4 штуки краснопірки. Перераховані речі та водні ресурси було вилучено до ВП № 9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, водні ресурси передані на зберігання представникам Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Дніпропетровській області для забезпечення їх зберігання.

У клопотанні зазначається, що в ході досудового слідства у органу дізнання виникла необхідність в збережені речових доказів по кримінальному провадженню, попередження можливості їх знищення або пошкодження, забезпечення подальшого належного їх зберігання до закінчення досудового розслідування. Незастосування заходу забезпечення кримінального провадження (накладення арешту на майно) може призвести до втрати або знищення вказаних речових доказів, що унеможливить в подальшому проведення повного та всебічного досудового слідства та встановлення обставин котрі підлягають доказуванню по кримінальному провадженню. Так в ході досудового слідства виникла необхідність в накладенні арешту на вилучені в ході огляду місця події від 10.06.2023: однієї сітки жилкової «Павук» OL-2?2 м.п. - 1,5 м, вічка 20?20 см, зі стержнем бежевого, срібного та коричневого кольору та сіткою сірого кольору. Власником однієї сітки жилкової «Павук» OL= 2?2 м.п. - 1,5 м, вічка 20?20 см, зі стержнем бежевого, срібного та коричневого кольору та сіткою сірого кольору є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий мешкає у АДРЕСА_1 , власником 57 штук сріблястого карася та 4 штуки краснопірки є держава Україна.

Прокурор та власник майна, на яке прокурор происть накласти арешт, у судове засідання не з`явились.

За змістом ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про можливість розгляду клопотання про арешт майна за відсутності прокурора та власника майна.

Вивчивши клопотання та додані до нього докази, слідчий суддя дійшов таких висновків.

У судовому засіданні встановлено, що 10 червня 2023 року зареєстроване кримінальне провадження № 0000127 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Згідно із витягом з Єдиного реєстру досудових розслідуван 10.06.2023 до ВП № 9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що 10.06.2023 близько 02 год 00 хв у селі Новоолександрівці Дніпровського району Дніпропетровської області громадянин ОСОБА_4 , 1978 р.н., здійснював незаконний вилов риби із р. Мокрої Сури.

10 червня 2023 року у період часу 04 год 01 хв по 04 год 56 хв було проведено огляд відкритої ділянки місцевості, розташованої у селі Новоолександрівці Дніпровського району Дніпропетровської області, яка має координати: широта 48.3386705, довгота 34.9842812. На відстані близько 3-х метрів від місця огляду знаходився ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , біля нього знаходилась сітка жилкова «Павук» ОL = 2x2 м.п., вічка 20?20 см, зі стержнем бежевого, срібного та коричневого кольору та сіткою сірого кольору. Поруч з ним на землі знаходилась риба у загальній кількості 61 шт., з яких 57 штук сріблястого карася та 4 штуки краснопірки. ОСОБА_4 добровільно видав працівникам поліції зазначену сітку жилкову «Павук». Вказану сітку та рибу було вилучено до ВП № 9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області.

10 червня 2023 року дізнавач прийняв постанову про приєднання предметів до кримінального провадження як речових доказів, за змістом якої визнав речовими доказами вилучені сітку жилкову «Павук» та рибу та приєднав їх як речові докази до кримінального провадження.

Згідно з письмовим поясненням ОСОБА_4 10.06.2023 року близько 01 год 40 хв він вирішив піти на річку Мокра Сура у с. Новоолександрівці навпроти вул. Українська, на заборонений предмет «Павук», який ним було виявлено напередодні в очереті, де його було затримано інспектором по рибнагляду, якому він повідомив зазначену інформацію та добровільно видав 57 штук сріблястого карася та 4 красноперки, після чого інспектор викликав поліцію. Після приїзду СОГ він добровільно видав рибу, сприяв розкриттю зазначеного ним діяння, оскільки визнає свою провину, зазначені предмети слідчий вилучив у присутності двох понятих (а.с. 18).

На підтвердження кримінального правопорушення до клопотання про арешт майна також додані копії протоколів допиту свідка ОСОБА_5 , головного державного інспектора Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Дніпропетровської області, та ОСОБА_6 , понятого, копії Наказу Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області від 24.03.2023 № 54 «Про внесення змін до Наказу від 22 березня 2023 року № 52 «Про встановлення весняно-літньої заборони лову риби у рибогосподарських водних об?єктах, підконтрольних Управлінню Державного агентства меліорації тa рибного господарства у Дніпропетровській області», Наказу Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області від 22.03.2023 № 52 «Про встановлення весняно-літньої заборони лову риби у рибогосподарських водних об?єктах, підконтрольних Управлінню Державного агентства меліорації тa рибного господарства у Дніпропетровській області» та Додатку 1 до цього наказу «Перелік нерестових ділянок на водоймах, підконтрольних Управлінню державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області».

Слідчий суддя зазначає, що згідно з ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За правилами, встановленими ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Зважаючи на викладені обставини є підстави та розумні підозри вважати, сітка жилкова «Павук» OL-2x2 м, вічка 20?20 см, із стержнем бежевого, срібного та коричневого кольору та сіткою сірого кольору, на яку прокурор просить накласти арешт, є доказом кримінального правопорушення, а, отже, може бути використана як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Наведені прокурором доводи про необхідність арешту майна з метою збереження речових доказів є обґрунтованими.

Слідчий суддя вважає, що накладення арешту на зазначене майно шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження за вказаних обставин є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставинам кримінального провадження станом на час прийняття рішення.

Таким чином, слідчий суддя задовольняє клопотання прокурора про арешт майна.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172 КПК України,

постановив:

Клопотання прокурора Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000127, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження на майно, а саме сітку жилкову «Павук» OL-2x2 м, вічка 20?20 см, із стержнем бежевого, срібного та коричневого кольору та сіткою сірого кольору, власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, які були відсутні при її проголошенні - з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1