Дата документу 11.07.2023Справа № 554/5633/23
Провадження № 1-кс/554/8288/2023
УХВАЛА

Іменем України

11 липня 2023 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави - ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання слідчого слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000129 від 09.06.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 110 КК України, про арешт майна,-

в с т а н о в и в:

До слідчого судді надійшло клопотання слідчого про арешт майна, погоджене прокурором, у якому прохали накласти арешт на майно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучене в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме мобільний телефон ОСОБА_5 Xiaomi Redmi 4 сріблястого кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , з сім-картою з номером НОМЕР_3 .

В судове засідання слідчий не з`явився, надавши суду заяву про розгляд справи без його участі.

В судове засідання власник не з`явився, надавши суду заяву про розгляд справи без його участі, не заперечував проти накладення арешту на майно.

Враховуючи положення ст. 172 КПК України, слідчий суддя проводить судовий розгляд даного клопотання у відсутність учасників процесу.

Відповідно ч. 4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Встановлено, що слідчим відділом УСБУ в Полтавській області проводиться досудове слідство у кримінальному провадженні №0000129 від 09.06.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 110 КК України.

Мешканець Полтавської області ОСОБА_5 в соціальній мережі "Однокласники" розповсюдив матеріали, що містять публічні заклики до вчинення дій з метою зміни меж території або державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України.

Так, ОСОБА_5 створив в соціальній мережі «Одноклассники» електронну сторінку (акаунт) під мережевим псевдонімом « ОСОБА_6 » за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_2 , яку використовує для розповсюдження матеріалів, що містять публічні заклики до вчинення дій з метою зміни меж території або державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України.

В ході виконання доручення в порядку ст.ст. 39-41 КПК України оперативним підрозділом отримано інформацію, що громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

05.07.2023 у період часу з 10 год. 52 хв. по 13 год. 24 хв. на підставі ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 28.06.2023 №1-кс/554/7950/2023 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон ОСОБА_5 . Xiaomi Redmi 4 сріблястого кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , з сім-картою з номером НОМЕР_3 .

Вищевказаний мобільний телефон визнано речовим доказом, оскільки містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також необхідно провести комп`ютерно-технічну експертизу вказаного мобільного телефону, оскільки він може містити відомості, що не можуть бути виявлені слідчим самостійно, у зв`язку із чим будуть передані до експертної установи.

Слідчий вказує, що на даний час у кримінальному провадженні існує обґрунтована необхідність запобіганню можливості пошкодження, перетворення та відчуження майна, яке може бути реалізовано тільки шляхом накладення арешту на це майно.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, про накладення арешту на вилучене під час огляду майно.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173, 309 КПК України,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучене в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме мобільний телефон ОСОБА_5 . Xiaomi Redmi 4 сріблястого кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , з сім-картою з номером НОМЕР_3 .

Місцем зберігання вказаного майна визначити кімнату зберігання речових доказів слідчого відділу Управління СБ України в Полтавській області, що розташована за адресою: АДРЕСА_2.

Зобов`язати слідчого після проведення необхідних слідчих та процесуальних дій повернути мобільний телефон власнику під відповідальне зберігання, поклавши на власника обов`язки по збереження речового доказу з забороною його розпорядження, відчуження до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Власник майна, котрий був відсутній у судовому засіданні має право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1