печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2023 року суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі сторони кримінального провадження:

підозрюваного ОСОБА_3 і заявника відводу - його захисника - адвоката ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за заявою захисника підозрюваного ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 від розгляду судового провадження за клопотанням слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_7 про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001805 від 20 жовтня 2022 року ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В :

У провадження судді ОСОБА_1 надійшла заява захисника підозрюваного ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 від розгляду судового провадження за клопотанням слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_7 про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001805 від 20 жовтня 2022 року ОСОБА_3 .

В обґрунтування відводу сторона захисту зазначає, що слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_6 всупереч вимогам КПК України відмовила в задоволенні клопотання сторони захисту про ознайомлення із матеріалами клопотання слідчого про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки останнього лише 19.06.2023 було залучено до даної справи, у зв`язку з чим у сторони захисту виник сумнів в неупередженості слідчого судді.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заяву про відвід підтримали, просили її задовольнити та відвести слідчого суддю від розгляду даного клопотання.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.

Слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду заяви повідомлена належним чином.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Вивчивши матеріали провадження, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Захисник підозрюваного ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 вказує, що слідчий суддя ОСОБА_6 відмовила в задоволенні клопотання сторони захисту про ознайомлення із матеріалами клопотання слідчого про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки останнього лише 19.06.2023 було залучено до даної справи, у зв`язку з чим, в останнього виник сумнів в неупередженості слідчого судді, проте доказів в обґрунтування свого твердження не навів і не надав, а відтак не довів обґрунтованості заявленого відводу..

Наряду з вказаним, під час судового розгляду даної заяви за наданими матеріали, не встановлено наявність певної особистої заінтересованості слідчого судді, певних її прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін при розгляді клопотання.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Таким чином, суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_6 , що унеможливлювало б постановлення нею об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

Заяву залишити без задов олення.

Ухвала судді не підлягає оскарженню.

Суддя ОСОБА_1