Справа №932/4615/23
Номер провадження №1-кс/932/1959/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Перше Травня, Дніпропетровської області, не одруженого, утриманців немаючого, не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

засудженого вироком Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 18.01.2023 за ч.4 ст.186, ч.1 ст.190 КК України до п`яти років позбавлення волі, звільнений від відбування покарання з випробуванням строком на 3 роки,

щодо якого 27.12.2022 направлено обвинувальний акт до Самарського районного суду м. Дніпроетровська за ч.4 ст.185 КК України,

який підозрюється за ч.2 ст.307 КК України,

в межах кримінального провадження, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0001357 від 16.05.2023, -

В С Т А Н О В И В:

до слідчого судді звернулася слідчий СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що у гр. ОСОБА_4 виник умисел на незаконне придбання та зберігання особливо небезпечної психотропної речовини «PVP» з метою подальшого збуту.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч.2 ст.307 КК України.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру та щодо нього існують ризики: переховування від органів досудового розслідування або суду; незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Слідчий вважає, що запобігти вказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому просить визначити заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, надав пояснення, аналогічні фабулі клопотання.

Підозрюваний підозру визнав. Щодо запобіжного заходу вказав, що можливість внесення застави у нього відсутня, просить обрати цілодобовий домашній арешт.

Захисник заперечив проти клопотання, вказав, що підозрюваний розкаюється, просив обмежитися домашнім арештом.

Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, заперечення підозрюваного, захисника, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру, 16.05.2023, за №0001357 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

16.05.2023 ОСОБА_4 затримано у порядку ст.208 КПК України та повідомлено про підозру 17.05.2023 у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.307 КК України.

Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_4 підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин.

На підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення слідчим надано наступні докази: протоколи допиту шести свідків; висновком експерта №СЕ-19/104-23/17291-Д від 17.05.2023; висновком експерта №СЕ-19/104/23-17276-НЗПРАП від 17.05.2023 згідно якого надані на експертизу речовини відносяться до особливо небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлений ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України є обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування на цьому етапі досудового розслідування є вагомими, щоб свідчити про причетність останнього до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Щодо виду запобіжного заходу та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

Слідчий суддя приймає до уваги, що надані стороною обвинувачення докази про причетність підозрюваного до злочину є вагомими, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні (позбавленням волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна), відсутність доведеного факту отримання підозрюваним законного доходу, відсутність стійких соціальних зв`язків у підозрюваного, вік та стан здоров`я підозрюваного які не перешкоджають реалізації ризиків, на всій території України введено режим воєнного стану, а також засудженого вироком Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 18.01.2023 за ч.4 ст.186, ч.1 ст.190 КК України до п`яти років позбавлення волі, звільнений від відбування покарання з випробуванням строком на 3 роки, та направленого 27.12.2022 обвинувальний акт до Самарського районного суду м. Дніпроетровська за ч.4 ст.185 КК України.

Відтак, можна ствердити, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню адже на даний момент досудове розслідування перебуває на початковому етапі, та необхідно провести ряд слідчих ( розшукових ) дій, на встановлення всіх осіб причетних до скоєння кримінального правопорушення, адже джерела придбання ОСОБА_4 особливо небезпечних психотропних речовин, обіг якого заборонено, та каналів збуту наданий час невстановлена.

Інші ризики не вмонтовані стороною обвинувачення та не встановлені в процесі розгляду клопотання.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Враховуючи вищевказане та дані про особу підозрюваного, в їх сукупності та переслідуючи мету захисту інтересів суспільства, слідчий суддя приходить до висновку, що перебування підозрюваного під вартою, на даному етапі розслідування, буде виправданим за вказаних умов, таким, що не порушуватиме принципу пропорційності, та не буде свавільним.

За приписами ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

За приписами ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи майновий стан підозрюваного, відсутність мотивів та доказів з боку сторони обвинувачення про необхідність та можливість визначення застави у більшому розмірі, слідчий суддя визначає мінімальний розмір застави, який передбачено законом.

Домашній арешт не зможе виключити реалізацію встановлених ризиків, особливо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, ймовірність реалізації якого є великою.

При цьому, слідчий суддя визначає підозрюваному заставу в мінімальному розмірі та покладає обов`язки, яких підозрюваний має дотримуватися у випадку внесення застави та звільнення з під-варти.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовільнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою рахувати із 17:40 год. 16.05.2023.

Визначити заставу в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 53 680 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього даною ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого судді, прокурора та слідчого;

-не відлучатися із м. Дніпро;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- не спілкуватися зі свідком ОСОБА_7 ;

-докласти зусиль до пошуку роботи .

Строк дії ухвали до 13.07.2023.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено, підписано та проголошено 23.05.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1