печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 квітня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора: ОСОБА_3 , захисника-адвоката: ОСОБА_4 , підозрюваного: ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, капітана Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 про застосування підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, -

В С Т А Н О В И В:

17.04.2023 слідчий Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, капітан Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Клопотання обґрунтовує тим, що у провадженні слідчих Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000139 від 23.09.2022.

Суть підозри сторона обвинувачення обґрунтовує наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , перебуваючи згідно наказу виконувача обов`язків начальника Київської митниці № 1743-о від 19.11.2020 на посаді державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Столичний» Київської митниці ДМС України, маючи спеціальне звання інспектора митної служби ІІ рангу, в силу Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» будучи працівником правоохоронного органу, при цьому постійно здійснюючи функції представника влади та у відповідності до ч. 3 ст. 18 КК України з моменту призначення на вказану посаду будучи службовою особою правоохоронного органу, діючи всупереч посадовій інструкції, Митному кодексу України, Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженому наказом Міністерства фінансів України № 684 від 31.07.2015 (далі - Порядок), Методичним рекомендаціям щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затвердженим наказом ДФС України від 11.09.2015 №689 (далі - Методичні рекомендації), неналежно виконав свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них при здійсненні митного оформлення товарів за митною декларацією № UA100060/2021/271600 від 01.02.2021, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам за наступних обставин.

Згідно п.п. 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.7, 4 Посадової інструкції, державний інспектор здійснює митний контроль та митне оформлення товарів, транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України суб`єктами ЗЕД та громадянами, здійснює виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документу, зокрема за допомогою інформаційних технологій, визначає, за результатами застосування системи управління ризиками, форми та обсяги митного контролю, здійснює контроль за дотриманням порядку заповнення митних декларацій суб`єктами ЗЕД, здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, приймає рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, здійснює в рамках процедур митного контролю та митного оформлення перевірку документів про походження товару, заявленої декларантом митної вартості, застосовує відповідно до закону заходів тарифного та нетарифного регулювання під час переміщення товарів через митний кордон України, вживає заходи, в межах компетенції, щодо запобігання та протидії з порушеннями митних правил, ініціює та складає протоколи про порушення митних правил, здійснює в рамках процедур митного контролю та митного оформлення перевірку документів про походження товару, митну вартість, витребовує додаткові документи, застосовує форми митного контролю, визначені Митним кодексом України, зокрема за результатами застосування системи управління ризиками.

У відповідності до ч. 1 ст. 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

У відповідності до ч. 2 ст. 58 Митного кодексу України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У відповідності до ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати (складові митної вартості) понесені покупцем на перевезення вантажу до митного кордону України та його страхування.

У відповідності до ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України, митниця може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю в разі якщо декларантом документально не підтверджено числові значення складових митної вартості.

У відповідності до ч. 3 ст. 58 Митного кодексу України, у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Окрім цього, згідно розділу 5 Методичних рекомендацій, під час роботи з аналізу, виявлення та оцінки ризиків посадові особи ДМС можуть використовувати інформацію, отриману з мережі Інтернет.

Разом з тим, статтею 337 Митного кодексу України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Пунктами 3, 13, 15 розділу 1 Порядку передбачено, що така перевірка здійснюється, в тому числі, шляхом таргетингу, що є однією із форм застосування Системи управління ризиками (далі - СУР) і передбачає необхідність у додатковій оцінці попередньо проаналізованих із застосуванням інформаційних технологій, у тому числі Автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (далі - АСАУР), зовнішньоекономічних операцій або переміщення через митний кордон України, щодо наявності ризиків із використанням доступних митним органам джерел інформації з метою управління ризиками. За результатами здійснення контролю із застосуванням СУР, у тому числі АСАУР, у кожному конкретному випадку визначаються рівень ризику, а також відповідні йому форми та обсяги митного контролю, які підлягають виконанню митними органами під час митного контролю. Зокрема виділяють низький рівень, середній рівень та високий рівень.

З метою належного функціонування СУР, на виконання положень розділу 4 Порядку, у системі ДМС України формуються переліки індикаторів ризику, які застосовують усі митні органи.

Листом ДМС України № 24/24-03/7/54 від 16.06.2020 до усіх митниць було надіслано актуальний Перелік індикаторів ризику, які необхідно вживати для запобігання або мінімізації ризиків посадовими особами митних органів. У цьому ж Переліку передбачено систему нарахування балів за кожен із існуючих ризиків, які в сумі встановлюють рівень ризику. Так, згідно цього Переліку кількість балів 30 і більше свідчить про високий рівень ризику, при якому встановлюється необхідність проведення митних формальностей, які, зокрема, передбачають здійснення митного огляду (переогляду) товарів та інших формальностей, направлених на недопущення порушень законодавства з питань митної справи.

Однак, ОСОБА_5 , будучи службовою особою та працівником правоохоронного органу, обіймаючи зазначену посаду, будучи зобов`язаним відповідно до вимог Положення про Державну митну службу України, керуватися та законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, забезпечувати та здійснювати контроль за дотриманням підприємствами і громадянами установленого законодавством порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, несумлінно поставився до виконання своїх службових обов`язків та вимог нормативно-правових актів, якими регламентується його діяльність.

Так, 01.02.2021 для митного оформлення до відділу митного оформлення № 1 митного посту «Столичний» Київської митниці ДМС України (далі - ВМО № 1 МП «Столичний») надійшла митна декларація (далі - МД) № UA100060/2021/271600, згідно якої ТОВ «Активспорт» (код ЄДР 40069052, адреса: м. Дніпро, Бабушкінський район, вул. 152-ї Дивізії, б. 3) ввозило на митну територію транспортні засоби торгової марки «Саn-Am» виробництва підприємства «BRP» (Мексика), а саме: квадроцикли «Maverick» модель #6FHD XMR 1000 - 4 штуки (задекларована митна вартість одного - 5295,00 доларів США) та квадроцикл «Traxter» модель #8LMH MAX DPS HD10 - 1 штука (задекларована вартість - 4308,50 доларів США). Продавцем товару виступало підприємство «Ortizei Business LP» (Alberta, Suite 260, 2323-32 Avenue N.E., Calgary, T2E 6Z3, Canada). При цьому, їх митне оформлення здійснювалось ОСОБА_5 .

В той же день, тобто 01.02.2021, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, після надходження документів до виконання у Програмно-інформаційний комплекс «Інспектор» (далі - ПІК «Інспектор»), ОСОБА_5 , до повноважень якого входила перевірка поданих до митного оформлення товаросупровідних документів, контроль правильності визначення митної вартості товарів та інші, перебуваючи у приміщенні ВМО № 1 МП «Столичний» за адресою: м. Київ, вул. Новопирогівська 58, проявив службову недбалість при вивченні змісту наданих до митного оформлення документів.

Досудовим розслідуванням встановлено, що надані декларантом ТОВ «Активспорт» за митною декларацією № UA100060/2021/271600 відомості для обґрунтування заявленої митної вартості товарів не підтверджені документально, у них наявні розбіжності та вони не містять усіх відомостей щодо складових митної вартості, зокрема:

- Відповідно до умов договору купівлі-продажу, зазначено, що товар постачається на умовах поставки FOB (free on board) порт Montreal (Канада) та/або Altamira (Мексика) та/або Veracruz (Мексика). Згідно до тлумачень Інкотермс, вказана обставина передбачає, що товар завантажується на судно замовника (покупця) і останній повинен нести всі витрати, пов`язані із доставкою, а також ризики загибелі або пошкодження товару від цього моменту. Це, у свою чергу, означає що, ТОВ «Активспорт» повинно нести витрати з перевезення та страхування вантажу;

- в товаросупровідних документах вказано, що квадроцикли транспортувались з міста Холм, Польща, яке знаходиться на відстані 25 кілометри від кордону з Україною та 175 км від пункту пропуску «Краковець-Корчова», через який товар переміщувався на митну територію України. В той же час, експортером товарів зазначено підприємство-нерезидент «Ortizei Business LP», зареєстроване в Канаді. Крім того, під час митного оформлення імпортером надано оригінал сертифікату про походження товарів, виданого торгово-промисловою палатою Канади від 25.01.2021, при цьому, країною виробництва товарів, згідно інвойсу (рахунку) є Мексика. Вказані обставини вказують про непряму поставку нового товару від виробника з Мексики (дистриб`ютора з Канади) до імпортера, а в документах, які підтверджують вартість доставки до митного кордону України вказано лише маршрут Холм (Республіка Польща) - Краковець (Україна) без зазначення вартості транспортування з Мексики до Польщі та страхування вантажу, що впливає на митну вартість;

- Згідно Міжнародної транспортної накладної (CMR) № 082359, перевізником вантажу із Республіки Польща до України, є громадянин України ОСОБА_8 (ІПН НОМЕР_1 ), однак не надано підтверджуючих документів (договорів, тощо) про взаємовідносини з ним ані ТОВ «ТГЛ Україна», ані ТОВ «Активспорт», а тому не видається встановити, яким чином ОСОБА_8 пов`язаний із перевезенням задекларованого товару;

- У довідці ТОВ «ТГЛ Україна» (перевізник (постачальник) товару з Республіки Польща до України) № TG011174 зазначено, що вантаж додатково не страхувався, що свідчить про наявність основного страхування;

- До митного оформлення надано експертний висновок Дніпропетровської торгово-промислової палати № ГО-160 від 01.02.2021, відповідно до якого експертом зазначено, що при оцінці застосовано порівняльний підхід та проаналізовано аналогічні товари, що найбільш близько відповідають об`єкту аналога, що оцінюється, однак експертом не зазначено ціни яких саме аналогів проаналізовано, відсутні будь-які додатки з ціновою інформацією аналогів, яку експертом взято до уваги при складенні висновку щодо вартості оцінюваних транспортних засобів;

- У митній декларації в графі 44 (додаткова інформація, подані документи, сертифікати і дозволи) перераховано документи, яких не надано до митного оформлення, а саме: документ із кодом 0952 - «Carnet TIR» (митний вантажосупровідний документ, який дає право перевозити вантажі через кордон держав в опломбованих митницею кузовах автомобілів чи контейнерах за спрощених митних процедур) № JX.83278176 від 28.01.2021, документ із кодом 4301 - «Договір (контракт) про перевезення» № 1312/2018 від 13.12.2018.

За таких обставин, досудовим розслідуванням встановлено, що декларантом ТОВ «Активспорт» при митному оформлення транспортних засобів за митною декларацією № UA100060/2021/271600 порушено вимоги статтей 52, 53 та 58 Митного кодексу України, а саме документально не підтверджено числове значення заявленої митної вартості і її складових, документально не підтверджено відомості заявлені до митного оформлення щодо товару, а також в наданих до митного оформлення документах наявні розбіжності, у зв`язку з чим застосування основного методу визначення митної вартості є неможливим.

Однак, ОСОБА_5 , здійснюючи митне оформлення транспортних засобів за митною декларацією № UA100060/2021/271600, недбало поставившись до своїх службових обов`язків, в порушення п.п. 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.7, 4 Посадової інструкції та ч. 1 ст. 57, ч. ч. 2, 3, 10 ст. 58 Митного кодексу України, безпідставно, не вжив заходів реагування для визначення митної вартості за другорядними методами, як це передбачено Митним кодексом України та Посадовою інструкцією, та продовжив митне оформлення з визнаною, заявленою декларантом митною вартістю.

Окрім цього, ОСОБА_5 , свідомо припускаючи, що задекларовані ціни на нові квадроцикли є явно заниженими, маючи реальну можливість перевірити справжні ціни на вказані товари, в тому числі через офіційний веб-сайт виробника квадроциклів торгової марки «Can-Am» в мережі Інтернет - can-am.brp.com, проявив несумлінне ставлення до своїх службових обов`язків, передбачених п.п. 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.7, 4 Посадової інструкції та ч. 1 ст. 57, ч. ч. 2, 3, 10 ст. 58 Митного кодексу України, що виразилось у неналежному їх виконанні та визнав задекларовану митну вартість вказаних товарів за основним методом - за ціною контракту.

При цьому, ОСОБА_5 , переглядаючи товаро-супровідні документи, свідомо проігнорував відсутність на них відміток митного органу країни-імпортера, факту поставки із залученням компаній-посередників, розмір статутного капіталу імпортера, маршрут, яким товар був доставлений до України, явно занижену задекларовану митну вартість, тим самим знехтував вимогами листа ДМС України № 24/24-03/7/54 від 16.06.2021 із актуальним Переліком індикаторів ризику, у якому, зокрема, були зазначені ризики щодо імпортованого товару за даною МД, а саме:

- п. 1.1.4. - У транспортних документах відсутні відмітки митних органів іноземних держав, які повинні проставлятись при перетині митного кордону (кількість балів, що нараховуються - 15);

- п. 2.3.4. - Митне оформлення товарів в обсягах, які значно перевищують розміри статутного фонду підприємства (кількість балів, що нараховуються - 10);

- п. 3.2.1. - Незвичайний (непрямий/нелогічний) маршрут перевезення, або затримки у часі (кількість балів, що нараховуються - 15);

- п. 3.2.2. - Наявні факти перевантаження/передачі вантажу, заміни транспортного засобу, зміни перевізника (кількість балів, що нараховуються - 15);

- п. 3.2.7. - товар слідує з країни виробництва товарів, однак при цьому продавцем виступає посередницька фірма з іншої країни (кількість балів, що нараховуються - 10);

- п. 3.3.5. - Вартість товару нижча або дорівнює вартості прямих витрат на їх виробництво (кількість балів, що нараховуються - 15),

які в сукупності становили суму у 80 балів, що із перевищенням у майже 3 рази становило високий рівень ризику.

За результатами застосування СУР, ОСОБА_5 , належним чином не реалізував заходів з управління ризиками, що передбачено у розділі 7 Порядку, зокрема, не доповнив перелік митних формальностей за новим напрямом контролю, який не було визначено ризиковим за результатами застосування АСАУР.

Водночас, ОСОБА_5 , розуміючи, що дане митне оформлення для ТОВ «Активспорт» є першим митним оформленням імпортером цього товару з даною країною походження за останній рік, знехтував особливостями функціонування у системі Держмитслужби АСАУР, що передбачено Порядком. З метою зменшення селективності профілів ризику, АСАУР під час митного контролю в режимі онлайн здійснює автоматизований розподіл суб`єктів господарювання залежно від їхніх характеристик за результатами перевірки на відповідність встановленим критеріям із використанням інформаційних технологій. При цьому, у роботі АСАУР використовується митна та інша інформація, отримана митними органами у встановленому законодавством порядку.

Тобто ОСОБА_5 , через несумлінне ставлення до своїх службових обов`язків, своїми діями при викладених обставинах одночасно вніс до АСАУР хибні дані про митну вартість імпортованих товарів за вказаною МД, яку АСАУР при наступних митних оформленнях на всій території України вважала правильною, у зв`язку з чим могла не генерувати обов`язкових до виконання митних формальностей щодо визначення митної вартості аналогічних товарів, втому числі і на інших митницях впродовж року.

Таким чином, ОСОБА_5 , неналежно виконав свої службові обов`язки передбачені п.п. 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.7, 4 Посадової інструкції, ч. ч. 2, 3, 10 ст. 58 Митного кодексу України, розділі 7 Порядку та розділу 5 Методичних рекомендацій через несумлінне ставлення до них, одержавши у ПІК «Інспектор» обов`язкові до виконання митні формальності за даною митною декларацією, такі як: витребування оригіналів документів, перевірка поданих товаросупровідних та товаротранспортних документів, контроль правильності визначення митної вартості, контроль правильності класифікації товарів за Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності, при цьому маючи достатні підстави для доповнення переліку новими митними формальностями, такими як: розгляд питання про доцільність затребування з підприємств-виробників, суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та громадян наявної у них техніко-технологічної документації про склад, фізико-хімічні властивості товарів, інформації про основні технологічні стадії їх виробництва та призначення (після завершення митного оформлення), витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів, направлення службової записки до підрозділу по боротьбі з порушеннями митних правил з метою розгляду питання щодо направлення запиту до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих митному органу (після завершення митного оформлення), направлення службової записки до підрозділу по контролю правильності визначення країни походження товарів з метою розгляду питання щодо направлення до компетентного органу, що видав документ про походження, або до компетентних організацій країни, зазначеної як країна походження товару, запиту про проведення перевірки документів про походження товару чи надання додаткових відомостей (після завершення митного оформлення), виконання яких могло б суттєво вплинути на митну вартість імпортованих товарів, не врахував існуючих застережень про неможливість застосування методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту), знехтував ціновою інформацією в мережі Інтернет, розміщеної зокрема на офіційному веб-сайті виробника квадроциклів торгової марки «Can-Am» в мережі Інтернет - can-am.brp.com, в результаті чого митне оформлення вказаних транспортних засобів здійснено за заниженою митною вартістю.

Так, станом на дату митного оформлення - 01.02.2021 вартість ввезених з Північної Америки нового, 2017 року виготовлення, у базовій комплектації квадроцикла торгової марки «Can-am» модель Maverick #6FHD XMR 1000 становить 12570 (дванадцять тисяч п`ятсот сімдесят) доларів США та 2020 року виготовлення, у базовій комплектації квадроцикла торгової марки «Can-am» модель Traxter #8LMH MAX DPS HD10 становить 13625 (тринадцять тисячі шістсот двадцять п`ять) доларів США.

Таким чином, загальна сума втрат митних платежів (ввізного мита та ПДВ) за МД № UA100060/2021/271600 від 01.02.2021 становить 343 599,48 грн.

За таких обставин, внаслідок злочинних діянь ОСОБА_5 , кримінальним правопорушенням завдано збитків державі у вигляді ненадходження коштів до державного бюджету на суму 343 599,48 грн., що, відповідно до примітки 4 до ст. 364 КК України, більш ніж у двісті п`ятдесят разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян і є тяжкими наслідками.

Під час досудового розслідування, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Зозулинці Козятинського району Вінницької області, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , який перебуває на посаді державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Вишневе» Київської митниці ДМС України, українцю, громадянину України, раніше не судимому, вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні 5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 367 КК України - службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- Рапортом про виявлення ознак кримінального правопорушення від 05.09.2022;

- Відповідями на запити слідчого з Київської митниці від 27.10.2022, 08.02.2023;

- Матеріалами виконаного доручення слідчого від 29.11.2022;

- Матеріалами виконаного доручення слідчого від 16.01.2023;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 02.02.2023;

- Висновком судової автотоварознавчої експертизи № 65 від 15.12.2022;

- Висновком судової економічної експертизи № 2321/22-23 від 09.01.2023;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

Враховуючи вище зазначене слідчий зазначає, що злочину у сфері службової діяльності вчинене службовою особою в великих розмірах, та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків передбачених пунктами 2,3,4 частини 1 статті 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та експертів у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Враховуючи викладене, слідчий прокурор просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на нього обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити, наголошуючи на існуванні ризиків, передбачених п.п. 2, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, та вважає, що саме запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту надасть змогу забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного в ході досудового розслідування, яке на даний час триває.

Захисник - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні надав письмові заперечення на клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, в яких зазначив, що підозра є необґрунтованою. Зауважив, що прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Твердження прокурора, про те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, що є підставою для застосування до нього міри запобіжного заходу, є безпідставними. Захисник зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється в скоєнні неумисного злочину. Звернув увагу, що сформульовані стороною обвинувачення припущення щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення за ч.2 ст.367 КК України спростовуються офіційними відомостями розміщеними на сайті компанії-постачальника «Ortizei Business LP», зареєстроване в Канаді товару https://www.importgenius.com/ukraine/suppliers/ortizei-business-lp. У відкритому доступі на сайті компанії-постачальника «Ortizei Business LP» містяться відомості, що ТОВ «Активспорт» отримало за декларацією Number 271600 товар, який збігається з митною вартістю у розмірі 4369,71 доларів США за один квадроцикл, яка була взята до уваги інспектором митниці ОСОБА_5 при митному оформленні за прямим методом контракту та інвойсу і спростовує наявність складу кримінального правопорушення та обґрунтованість пред`явленої підозри.

Також в митній базі «Інспектор» містяться відомості про митне оформлення ТОВ «Активспорт» таких же квадроциклів на інших митних постах в межах заявленої митної вартості, що бралося інспектором в розрахунок при митному оформленні зазначеного товару та надав до заперечення роздруківку з бази «Інспектор», яка містить відомості про поперредні та послідуючі митні оформлення квадрациклів декларантом ТОВ «Активспорт».

Висновок експерта №ГО-160 від 01.02.2021 р. Дніпропетровської торгової палати щодо ринкової вартості за оптовою партією товарів згідно декларації UА100060/2021/271600 від 01.02.2021 р. не спростовується висновком, в якому експертом бралася роздрібна ціна без урахування податкового навантаження на одиницю товару в країні з високим економічним розвитком та рівнем цін.

Захисник зазначив, що в підозрі слідчий стверджує (а.с.5), що відповідно до умов договору купівлі-продажу, зазначено, що товар постачається на умовах поставки FOB (free on board) порт Montreal (Канада) та/або Altamira (Мексика) та/або Veracruz (Мексика). Згідно до тлумачень Інкотермс, вказана обставина передбачає, що товар завантажується на судно замовника (покупця) і останній повинен нести всі витрати, пов`язані із доставкою, а також ризики загибелі або пошкодження товару від цього моменту. Це, у свою чергу, означає що, ТОВ «Активспорт» повинно нести витрати з перевезення та страхування вантажу. Однак цей доказ спростовується наявним в матеріалах справи додатком до контракту № 55 від 25.01.2021 р. про зміну умов поставки товару з FOB на CIF (з англ. Cost, Insurance and Freight (… named port of destination), або Вартість, страхування і фрахт) у місто Хелм (Польща). У відповідності до ч. 2 ст. 58 Митного кодексу України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

З урахуванням наведеного адвокат просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 . Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав позицію захисника.

Повно та всебічно дослідивши матеріали поданого клопотання, заслухавши прокурора, думку захисника та підозрюваного, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 зазначеної статті встановлено мету застосування запобіжного заходу, яка полягає у забезпеченні виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Зокрема, ст. 132 КПК України передбачає, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються. Відповідно, і ст. 194 КПК України передбачає, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обґрунтованість підозри містить наступне: підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого законом та мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного кримінального правопорушення. У Рішенні "Нечипорук і Йонкало проти України" (п. 175) ЄСПЛ вкотре повторив, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» буде залежати від усіх обставин справи (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom (Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства), § 32).

ЄСПЛ в рішенні у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" (Murray v. the United Kingdom) від 28 жовтня 1994 року, п.55, Series A, N 300-A) зазначив наступне: «Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. Однак, вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. Більше того, за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри».

Відображені в підозрі висновки слідчого, що подані до митного оформлення ТОВ «Активспорт» документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів не мають відповідного документального підтвердження оцінюються судом критично.

Слідчий суддя погоджується з доводами сторони захисту, що обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення за ч.2 ст.367 КК України спростовуються офіційними відомостями, розміщеними на сайті компанії-постачальника «Ortizei Business LP», зареєстроване в Канаді товару https://www.importgenius.com/ukraine/suppliers/ortizei-business-lp. У відкритому доступі на сайті компанії-постачальника «Ortizei Business LP» містяться відомості, що ТОВ «Активспорт» отримало за декларацією Number 271600 товар, який збігається з митною вартістю у розмірі 4369,71 доларів США за один квадроцикл, яка була взята до уваги інспектором митниці ОСОБА_5 при митному оформленні за прямим методом контракту та інвойсу і спростовує наявність складу кримінального правопорушення та обґрунтованість пред`явленої підозри.

Також в митній базі «Інспектор», копія якої надана стороною захисту, містяться відомості про митне оформлення ТОВ «Активспорт» таких же квадроциклів на інших митних постах в межах заявленої митної вартості, що бралося інспектором в розрахунок при митному оформленні зазначеного товару та надав до заперечення роздруківку з бази «Інспектор», яка містить відомості про поперредні та послідуючі митні оформлення квадрациклів декларантом ТОВ «Активспорт».

Висновок експерта №ГО-160 від 01.02.2021 р. Дніпропетровської торгової палати щодо ринкової вартості за оптовою партією товарів згідно декларації UА100060/2021/271600 від 01.02.2021 р. не спростовується висновком, в якому експертом бралася роздрібна ціна без урахування податкового навантаження на одиницю товару в країні з високим економічним розвитком та рівнем цін.

Так, у відповідності до ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати (складові митної вартості) понесені покупцем на перевезення вантажу до митного кордону України та його страхування. Таким чином вартість цієї частини модального перевезення товару не входить в митну вартість товару, як і не входить вартість страхування цього страхування та не може бути доказом службової недбалості інспектора митниці ОСОБА_5 .

Згідно ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч. 5 ст. 53 МК України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Виходячи з положень ч. 1 та 2 ст. 53 МК України вбачається, що Митним кодексом України передбачено вичерпний перелік документів, який подається декларантом органу доходів і зборів для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Таким чином, заявлена декларантом митна вартість базувалась на документально підтверджених відомостях, що піддавались обчисленню. Тому ОСОБА_5 , як інспектор митниці, який проводив митне оформлення провів його відповідно до вимог ст. 53 МК України, посадової інструкції та Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженому наказом Міністерства фінансів України № 684 від 31.07.2015.

В свою чергу слідчий не обґрунтував та не довів неможливості визначення митної вартості за ціною контракту та неможливості її визначення за жодним методом, що передує резервному.

В підозрі також слідчий необґрунтовано вказує, що ОСОБА_5 , як інспектор митниці, який проводив митне оформлення повинен був шляхом таргетингу додатково оцінити ризики зовнішньоекономічних переміщення через митний кордон товарів.

Відповідно до п. 3 Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю затвердженому наказом Міністерства фінансів України № 684 від 31.07.2015 таргетером - є посадова особа, уповноважена на здійснення таргетингу. Згідно п.14 зазначеного Порядку з метою забезпечення здійснення таргетингу у Держмитслужбі на центральному та/або регіональному рівнях можуть створюватись таргетинг-центри. На Київській митниці Дермитслужби України створений та працює Департамент таргетинг та профілювання митних ризиків. У ОСОБА_5 , який перебуває на посаді інспектора з митного оформлення не входить до кола службових обов`язків проведення таргетингу.

Суд критично ставиться до показів свідка ОСОБА_9 , яка працює митним брокером в Черкаській торгово-промисловій палаті та мешкає в м. Черкасах. Свідок не надавала послуг митного брокера декларанту та не займалася митним оформленням товарів за декларацією № UА100060/2021/271600 від 01.02.2021, не працювала на митному посту «Столичний», не знайома ні з підозрюваним, ні з декларантом ТОВ «Активспорт». Зі змісту показів вбачається, що вони носять оціночний, рекомендаційний характер та вільне суб`єктивне тлумачення службових обов`язків інспектора митниці ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом. Пункт 3 ч.1 ст.276 КПК зазначає, що повідомлення про підозру здійснюється у випадку: «наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення».

Згідно з п. 1 ст. 84 КПК доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Саме достатність доказів згадується в п.1 ст.94 КПК: Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Тобто, слідчий суддя повинен перевірити для початку належність, допустимість та достовірність доказів, а сукупність належних, допустимих, достовірних доказів - з точки зору достатності.

Тобто, для повідомлення особи про підозру має бути склад кримінального правопорушення та достовірні, належні, допустимі, а в сукупності достатні докази для повідомлення особи про підозру. Для повідомлення особи про підозру як мінімум треба мати в наявності: суб`єктивну сторону злочину, суб`єкт злочину, об`єктивну сторону злочину, об`єкт злочину, та достатні докази для підтвердження наявності цих елементів складу злочину.

Зважаючи на положення ч.1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Частиною 1 ст. 193 КПК України встановлено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Також ч. 1 ст. 194 КПК України вказується, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»). Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Виходячи із зазначеного, оцінюючи в сукупності обставини вчиненого кримінального правопорушення та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що слідчим належним чином не було доведено обґрунтованість підозри.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 176, 177, 178, 181, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 205, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, капітана Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 про застосування підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1