Справа № 991/4615/23
Провадження № 1-кс/991/4634/23
У Х В А Л А

29 травня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність директора Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) ОСОБА_4 , що полягала у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР),

у с т а н о в и в:

Суть питання, що вирішується, за чиєю ініціативою воно розглядається

1. На розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду (далі - слідчий суддя, ВАКС) надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ, що полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР.

2. Скарга обґрунтована тим, що 15 травня 2023 року ОСОБА_3 через канцелярію НАБУ на ім`я директора ОСОБА_4 звернувся з заявою про вчинення Київським міським головою, головою Київської міської державної адміністрації (далі - КМДА) ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України (далі - КК) за фактом зловживання своїм службовим становищем, забезпечив незаконне обертання на користь Комунальної організації «Інститут Генерального плану м. Києва» бюджетних коштів в особливо великих розмірах у сумі 18 204 100 грн, що відбулось за підсумками розроблення проєкту нового Генерального плану міста Києва та його приміської зони до 2025 року.

3. Заявник зауважував, що ухвалою ВАКС від 10 квітня 2023 року у справі № 991/3072/23, провадження № 1-кс/991/3097/23 за викладених заявником аналогічних обставин встановлено, що «на переконання слідчої судді, заява ОСОБА_3 містить обставини, що можуть свідчити про вчинення Київським міським головою, головою КМДА ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК, зокрема, розтрата чужого майна, яке було ввірене особі чи перебувало в її віданні в особливо великих розмірах, що віднесено до підслідності НАБУ та зобов`язано детектива НАБУ внести відомості до ЄРДР. Однак, зазначена вище ухвала слідчої судді ВАКС не була виконана, з приводу чого вживаються заходи щодо порушення кримінального провадження стосовно директора НАБУ за ознаками вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 382 КК.

4. Заявник зазначав, що наразі відомості, викладені ним у заяві від 15 травня 2023 року про вчинення кримінального правопорушення, уповноваженою особою НАБУ до ЄРДР не внесені. З огляду на це, просив визнати протиправною бездіяльність директора НАБУ; зобов`язати уповноважену особу НАБУ внести до ЄРДР відомості за його заявою від 15 травня 2023 року за № 15/05/ЗВ та розпочати досудове розслідування.

Позиція учасників у судовому засіданні

5. У судове засідання заявник ОСОБА_3 не з`явився. Надіслав до суду заяву, у якій просив розглядати скаргу за його відсутності.

6. Представник НАБУ у судове засідання не з?явився, проте від детектива ОСОБА_6 до суду надійшли пояснення, зміст яких зводиться до того, що аналогічні за змістом заяви ОСОБА_3 щодо можливого вчинення Київським міським головою ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК, під час забезпечення виділення бюджетних коштів на розроблення проєкту нового Генерального плану міста Києва та його приміської зони до 2025 року вже неодноразово розглядались уповноваженими особами НАБУ. 17 квітня 2023 року на підставі ухвали слідчої судді ВАКС ОСОБА_7 у справі № 991/3072/23 від 10 квітня 2023 року до ЄРДР внесено відомості та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000179 за кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК.

15 травня 2023 року ОСОБА_3 повторно звернувся до НАБУ із аналогічною заявою за № 15/05/ЗВ щодо можливого вчинення Київським міським головою ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, під час забезпечення виділення бюджетних коштів на розроблення проєкту нового Генерального плану міста Києва та його приміської зони до 2025 року, за результатами розгляду якої листом від 22 травня 2023 року ОСОБА_3 повідомлено про відсутність об?єктивних даних, які можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності НАБУ. З огляду на це, детектив НАБУ просив відмовити у задоволенні скарги.

7. Відповідно до ст. 306 КПК відсутність детектива не є перешкодою для розгляду скарги.

8. Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК, у зв?язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Установлені слідчим суддею обставини, мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали та положення закону, якими керувався слідчий суддя

9. Вирішуючи скаргу, слідчий суддя встановив наступні обставини.

10. 15 травня 2023 року ОСОБА_3 через канцелярію НАБУ на ім`я директора ОСОБА_4 звернувся з заявою про вчинення Київським міським головою, головою КМДА ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК, який зловживаючи своїм службовим становищем, забезпечив незаконне обертання на користь Комунальної організації «Інститут Генерального плану міста Києва» бюджетних коштів в особливо великих розмірах у сумі 18 204 100 грн, що відбулось за підсумками розроблення проєкту нового Генерального плану м. Києва та його приміської зони до 2025 року, який на його переконання був розроблений всупереч Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки Генеральний план міста Києва, затверджений рішенням КМР від 28 березня 2002 року № 370/1804 є безстроковим та чинним, а тому розроблення проєкту нового Генерального плану міста Києва та його приміської зони до 2025 року є незаконним.

11. Станом на день звернення до суду зі скаргою, викладені заявником відомості у заяві про вчинення кримінальних правопорушень, уповноваженою особою НАБУ до ЄРДР не внесені.

12. Згідно з поясненнями детектива, листом від 22 травня 2023 року НАБУ повідомило заявника про те, що його заява від 15 травня 2023 року за № 15/05/ЗВ не містить достатніх даних, які б свідчили про вчинення кримінальних корупційних правопорушень, підслідних НАБУ.

13. На підставі скарги та додатків до неї слідчий суддя встановив,що ухвалою слідчої судді ВАКС у справі № 991/3072/23 від 10 квітня 2023 року скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи НАБУ задоволено та зобов`язано уповноважену особу НАБУ внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення, яка була отримана НАБУ 31 березня 2023 року та розпочати досудове розслідування.

14. Згідно з копією витягу з ЄРДР на виконання ухвали слідчої судді ВАКС ОСОБА_7 від 10 квітня 2023 року у справі № 991/3072/23 уповноваженою особою НАБУ внесено відомості за заявою ОСОБА_3 від 30 березня 2023 року та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000179 з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК.

15. Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зокрема, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

16. Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК передбачено, що на досудовому провадженні, серед іншого, може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

17. Слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (частини 1, 2 ст. 214 КПК).

18. Згідно з пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

19. Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

20. У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

21. Отже, на підставі наведеного вище, слідчий суддя дійшов висновку про те, що внесенню відомостей до ЄРДР має передувати перевірка, здійснювана, зокрема, слідчим на підставі поданої заяви наявності обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про яке йдеться у заяві, а також підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Адже реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування.

22. Пунктом 1 розділу 2 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298, визначено, що до Реєстру вносяться відомості зокрема про час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

23. Водночас, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ того ж Положення про ЄРДР, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Також, згідно із пунктом 14 глави 2 розділу ІІ Положення про ЄРДР, при внесенні до Реєстру відомостей про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (фабули), в обов`язковому порядку відображаються дата, час, адреса, місце, спосіб, знаряддя, засоби та інші особливості вчинення кримінального правопорушення, розмір збитків, прізвище фізичної особи (осіб) або дані про юридичну особу (осіб), яка (які) є потерпілою (потерпілими), дані про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, інші необхідні відомості.

24. Відповідно до правового висновку, наведеного у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, «підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР».

25. Тобто, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке зініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

26. З матеріалів скарги вбачається, що уповноважені особи НАБУ на виконання ухвали слідчої судді ВАКС ОСОБА_7 у справі № 991/3072/23 від 10 квітня 2023 року внесли відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 30 березня 2023 року та розпочали досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000179 з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК.

27. Слідчим суддею з`ясовано, що право на оскарження бездіяльності уповноваженої особи НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК вже було реалізовано заявником, оскільки за результатом розгляду аналогічної скарги заявника, 10 квітня 2023 року ухвалою слідчої судді ВАКС уповноважену особу НАБУ було зобов`язано внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

28. Проте, КПК не передбачено багаторазове (повторне) внесення до ЄРДР відомостей про одне й те ж саме кримінальне правопорушення, як і не регламентується повноваження слідчого судді у ситуації багаторазового (повторного) оскарження особою бездіяльності уповноважених суб`єктів щодо невнесення відомостей до ЄРДР за різними по даті подання, але подібними за змістом заявами про одне й те саме кримінальне правопорушення, які вже були предметом судового контролю, за наслідком чого суд зобов`язував уповноваженого суб`єкта розпочати досудове розслідування та це судове рішення було виконане таким суб`єктом.

29. Разом із тим, у випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу (ч. 6 ст. 9 КПК).

30. Тому, в разі багаторазового (повторного) оскарження бездіяльності прокурора у кримінальному провадженні, яке вже було предметом судового контролю з боку слідчого судді належить її вирішити на підставі ч. 6 ст. 9 КПК, виходячи із таких загальних засад кримінального провадження як верховенство права та обов`язковість судових рішень (пункти 1, 14 ч. 1 ст. 7 КПК).

31. Відповідно до ст. 8 КПК кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Цей принцип у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

32. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (п. 61 рішення ЄСПЛ у справі «Брумареску проти Румунії»; п. 33 рішення ЄСПЛ у справі «Христов проти України»).

33. Правова певність (юридична визначеність) передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, недопустимості повторного розгляду вже раз вирішеної справи. Цей принцип наполягає на тому, що жодна сторона не має права домагатися перегляду кінцевого та обов`язкового рішення тільки з метою нового слухання і вирішення справи. (п. 52 рішення ЄСПЛ у справі «Рябих проти Росії»).

34. За відсутності вагомих і непереборних обставин повторний розгляд та ухвалення у справі нового рішення судом, коли щодо тих самих вимог тієї ж особи суд уже висловлював власну позицію, буде суперечити принципу юридичної визначеності.

35. Зіставлення наведених вище законодавчих вимог, з огляду на викладені ОСОБА_3 у його заяві від 15 травня 2023 року події кримінального правопорушення дає підстави вважати, що бездіяльність уповноваженої особи НАБУ була встановлена ухвалою слідчої судді ВАКС від 10 квітня 2023 року, а його права були відновлені.

36. З огляду на це, слідчий суддя погоджується з позицією детектива НАБУ щодо відсутності підстав для задоволення скарги ОСОБА_3 , оскільки викладені відомості у його заяві щодо можливого вчинення Київським міським головою, головою КМДА ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК за фактом зловживання своїм службовим становищем, умисно та з корисливих мотивів з міського бюджету міста Києва на користь Комунальної організації «Інститут Генерального плану м. Києва» безпідставно сплачених коштів у сумі 18 204 100 грн вже були предметом судового контролю, за цим фактом до ЄРДР було внесено відомості та провадиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000179 за ч. 2 ст. 367 КК, тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Ураховуючи все вищевикладене, керуючись статями 304-307, 369-372 КПК, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність директора Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 , що полягала у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1