Справа № 309/2277/22
Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.07.2023 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника-адвоката ОСОБА_7 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді кримінальне провадження 11-кп/4806/113/23 за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_6 на вирок Хустського районного суду Закарпатської області від 12.12.2022.

Цим вироком:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, уродженець с. Велика Копаня, Виноградівського району Закарпатської області, мешканець АДРЕСА_1 , без освіти, непрацюючий, неодружений, раніше судимий, засуджений:

- ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 05 (п`ять) років.

Строк відбування покарання ОСОБА_6 ухвалено рахувати з 09.06.2022.

Запобіжний захід ОСОБА_6 до вступу вироку в законну силу залишено тримання під вартою.

Речові докази: планшет марки Lenovo, моделі Tab-7 вартістю 758 грн повернуто власнику ОСОБА_9 , CD-R диск з відеозаписом з камер відеоспостереження, де зафіксовано крадіжку вчинену ОСОБА_6 - залишено при матеріалах кримінального провадження.

Стягнуто з ОСОБА_6 на користь держави витрати на залучення експертів на загальну суму 755 грн 20 коп.

Згідно вироку ОСОБА_6 визнаний винним у вчиненні кримінального правопорушення за таких обставин.

ОСОБА_6 05.06.2022 о 16 год, перебуваючи в кафе-ресторані «Селена», що знаходиться в м. Хуст по вул. Карпатської Січі, 39, Закарпатської області, викрав з барної стійки планшет марки «Lenovo» моделі Tab-7 вартістю 758 грн, завдавши матеріальну шкоду потерпілому ОСОБА_9 на вказану суму.

В апеляційній скарзі обвинувачений ОСОБА_6 просить вирок суду від 12.12.2022 змінити та пом`якшити призначене йому покарання. Посилається на те, що суд першої інстанції при призначенні покарання не дотримався вимог закону, оскільки належним чином не врахував обставини, що пом`якшують покарання - щире каяття, активне сприяння у розкритті злочинів, відшкодування заподіяної шкоди, а також наявність у нього ІІІ групи інвалідності, тяжких захворювань та потреби у лікування. Зазначене, на переконання обвинуваченого, дає підстави призначити йому покарання із застосуванням вимог ст. 75 КК України.

-2-

В доповненні до апеляційної скарги обвинувачений ОСОБА_6 звертає увагу на те, що перебуває під вартою з 06.06.2022 безпідставно. Після затримання слідчий ОСОБА_10 , виходячи з обставин кримінального провадження, вніс клопотання про застосування щодо нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з чим він категорично не згідний. Вказує на те, що викрадений планшет наміру продавати не мав та хотів наступного дня повернути. Окрім іншого, вказує на порушення слідчим вимог ч. 1 ст. 317 КПК України, оскільки право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження слідчим не було реалізовано. Звертає увагу на неналежний захист в суді першої інстанції та неотримання ним копії оскаржуваного вироку, що є грубим порушенням вимог кримінального процесуального закону. Поряд з іншим, наголошує на наявності в нього тяжких захворювань, які унеможливлюють його перебування під вартою, про що свідчить долучений ним відповідний документ.

Заслухавши доповідь судді, пояснення обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника-адвоката ОСОБА_7 , які підтримали апеляційну скаргу з урахуванням внесених до неї доповнень, промову прокурора, яка заперечила проти задоволення апеляційної скарги обвинуваченого, дослідивши матеріали кримінального провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права в кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду із прав людини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України. Обгрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Згідно положень ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції вправі вийти за межі апеляційних вимог, якщо цим не погіршується становище обвинуваченого або особи, щодо якої вирішувалося питання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Згідно зі статтею 129 Конституції України гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами є однією з основних засад судочинства. Зазначений конституційний припис покладає на суд обов`язок здійснювати повне фіксування судового процесу технічними засобами, оскільки саме за умови такого фіксування судового процесу гарантується конституційне право кожного на судовий захист, а також забезпечуються законність та інші основні засади судочинства.

-3-

Засада щодо гласності судового процесу та його повне фіксування технічними засобами розкривається у статті 27 КПК України і складається із трьох взаємопов`язаних елементів: 1) гласність судового провадження; 2) відкритість судового провадження; 3) повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Ураховуючи те, що зазначена норма-засада є цілісною, фіксування судового засідання є допоміжним елементом щодо двох інших елементів - гласності судового процесу, яка полягає у забезпеченні обізнаності учасників судового провадження щодо результатів судового розгляду та у праві на ознайомлення з процесуальними рішеннями й отримання їхніх копій, а також надання в суді інформації про дату, час і місце судового розгляду та про ухвалені в ньому судові рішення (частина перша статті 27 КПК), та відкритості судового процесу - право кожного бути присутнім під час судового розгляду, за винятком випадків, визначених законом (частина друга статті 27 КПК).

Загальними засадами кримінального провадження, зокрема п. 20 ч. 1 ст. 7 КПК України, а також ч. 5 ст. 27 цього Кодексу визначено, що під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час судового розгляду забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко - та відеозаписувальних технічних засобів. Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, здійснений судом у порядку, передбаченому цим Кодексом.

За приписами ч. 4, 6 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді під час судового провадження є обов`язковим. Незастосування технічних засобів фіксування кримінального провадження у випадках, коли воно є обов`язковим, тягне за собою недійсність відповідної процесуальної дії та отриманих внаслідок її вчинення результатів, за винятком випадків, коли сторони не заперечують проти визнання такої дії та результатів її здійснення чинними.

Попри це, при перевірці матеріалів кримінального провадження апеляційним судом встановлено, що до них хоча й приєднано технічний носій інформації, однак, на ньому відсутня фіксація судового засідання суду першої інстанції від 09.12.2022, в ході якого відбувався судовий розгляд кримінального провадження щодо ОСОБА_6 .

При цьому, зі змісту журналу судового засідання від 09.12.2022 вбачається, що судом першої інстанції саме цієї дати було як розпочато, так і завершено судовий розгляд кримінального провадження щодо ОСОБА_6 , в тому числі проведено передбачені ст. 348-351 КПК України процесуальні дії.

Наведене свідчить про порушення вимог кримінального процесуального закону, передбачених ст. 107 КПК України.

Зважаючи на обсяг інформації, відсутньої на технічному носії, та значимість тих процесуальних дій, які проводились у судовому засіданні від 09.12.2022 і мали стати «інформативною основою» ухваленого судового рішення, але інформація про них виявилась відсутньою на технічному носії, такі порушення вимог кримінального процесуального закону є істотними, такими, що перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення.

Крім того, відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 412 КПК України судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо у матеріалах провадження відсутній журнал судового засідання або технічний носій інформації, на якому зафіксовано судове провадження в суді першої інстанції.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 415 КПК України суд апеляційної інстанції скасовує вирок чи ухвалу суду і призначає новий розгляд у суді першої інстанції, якщо встановлено порушення, передбачені пунктом 7 частини другої статті 412 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 337 КПК України судовий розгляд проводиться стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, а отже і в межах викладу фактичних обставин кримінального правопорушення.

-4-

У разі ухвалення вироку на суд, згідно ст. 374 КПК України покладається формулювання обвинувачення, визнаного доведеним, або пред`явленого особі і визнаного недоведеним, зазначення мотивів прийнятих рішень, доказів на підтвердження встановлених судом обставин, мотиви неврахування окремих доказів тощо.

Без дослідження судом фактичних обставин кримінального правопорушення виконання цього припису є неможливим. А таке дослідження суд, відповідно до ст. 337 КПК України, здійснює в межах, установлених на стадії досудового розслідування і викладених слідчим в обвинувальному акті.

Як вбачається з вироку, суд першої інстанції визнав доведеним те, що ОСОБА_6 05.06.2022 о 16 год, перебуваючи в кафе-ресторані «Селена», що знаходиться в м. Хуст по вул. Карпатської Січі, 39, Закарпатської області, викрав з барної стійки планшет марки «Lenovo» моделі Tab-7 вартістю 758 грн, завдавши матеріальну шкоду потерпілому ОСОБА_9 на вказану суму. Однак кваліфікувавши діяння ОСОБА_6 за ч. 4 ст. 185 КК України, суд констатував про наявність у діяннях останнього таких кваліфікуючих ознаки як вчинення діяння (крадіжки), поєднаного з проникненням у житло та в умовах воєнного стану, які у формулюванні доведеного судом обвинувачення ОСОБА_6 не зазначені. За таких обставин висновки суду, викладені у вироку, містять істотні суперечності, у зв`язку з чим вирок уважається таким, що не відповідає фактичним обставинам кримінального провадження (п. 4 ч. 1 ст. 411 КПК України).

Підставами для скасування чи зміни судового рішення судом апеляційної інстанції є такі порушення норм кримінального процесуального закону, які шляхом позбавлення, чи обмеження гарантованих КПК України прав учасників кримінального провадження, недотримання процедури судочинства, чи іншим шляхом вплинули, чи могли вплинути на винесення законного, обґрунтованого та вмотивованого судового рішення.

Колегія суддів уважає, що неухильне дотримання передбаченої законом процесуальної форми є неодмінною умовою повного, всебічного й об`єктивного дослідження обставин кримінального провадження, встановлення істини в справі й прийняття правильного рішення. При цьому конкретне порушення кримінального процесуального закону може бути визнано апеляційним судом істотним чи неістотним, залежно від обставин кримінального провадження.

Установлені та наведені в ухвалі апеляційного суду порушення кримінального процесуального закону є істотними, оскільки торкаються прав та законних інтересів обвинуваченого, потерпілого, перешкодили суду повно, і всебічно розглянути кримінальне провадження, і вплинули, чи могли вплинути на постановлення законного, обґрунтованого та вмотивованого судового рішення, а тому вирок підлягає скасуванню. Дані порушення не можуть бути усунені апеляційним судом в ході апеляційного розгляду, а тому відповідно до вимог п. 7 ч. 2 ст. 412 КПК України є безумовною підставою для скасування вироку.

З огляду на викладене колегія суддів вважає, що допущені судом першої інстанції порушення кримінального процесуального закону під час розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_6 є істотними і такими, що перешкодили суду всебічно, повно та об`єктивно розглянути кримінальне провадження, що є безумовною підставою для скасування вироку.

Апеляційним судом встановлено порушення п. 7 ч. 2 ст. 412 КПК України, що відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 415 цього Кодексу є безумовною підставою для скасування вироку та призначення нового розгляду кримінального провадження в суді першої інстанції.

Крім того, зважаючи на часткову відсутність фіксування судового провадження у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_6 на технічному носії інформації, колегія суддів позбавлена можливості перевірити доводи, викладені в апеляційній скарзі обвинуваченого, дати їм відповідну оцінку та прийняти законне і обґрунтоване рішення.

-5-

Згідно п. 3 ст. 409 КПК України, підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є, зокрема, істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Відповідно до ст. 412 КПК України, істотними порушеннями вимог кримінально процесуального закону є такі порушення вимог КПК України, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, а крім того, якщо у матеріалах провадження відсутній журнал судового засідання або технічний носій інформації, на якому зафіксовано судове провадження в суді першої інстанції.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що під час розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_6 , обвинуваченого за ч. 4 ст. 185 КК України, судом першої інстанції допущено істотні порушення вимог кримінального процесуального законодавства та об`єктивного з`ясування всіх обставин справи, які мають значення для правильного вирішення кримінального провадження, що є безумовною підставою для скасування судового рішення та призначення, відповідно до ст. 415 КПК України нового розгляду у суді першої інстанції.

Відповідно до ч. 2 ст. 415 КПК України призначаючи новий розгляд у суді першої інстанції, суд апеляційної інстанції не має права вирішувати наперед питання про доведеність чи недоведеність обвинувачення, достовірність або недостовірність доказів, переваги одних доказів над іншими, застосування судом першої інстанції того чи іншого закону України про кримінальну відповідальність та покарання.

При новому розгляді кримінального провадження, суду першої інстанції необхідно усунути встановлені недоліки, всебічно, повно й об`єктивно дослідити всі обставини кримінального провадження, ретельно перевірити доводи апеляційної скарги обвинуваченого з урахуванням внесених до неї доповнень, дати відповідну оцінку доказам у їх сукупності та ухвалити законне й обґрунтоване рішення, яке б відповідало вимогам ст.370 КПК України.

З урахуванням наведеного, апеляційна скарга обвинуваченого ОСОБА_6 підлягає частковому задоволенню, а вирок Хустського районного суду Закарпатської області від 12.12.2022 - скасуванню, а матеріали кримінального провадження - направленню до суду першої інстанції на новий розгляд.

Враховуючи те, що вирок суду скасовуються з призначенням нового розгляду в суді першої інстанції, а суд до набрання вироком законної сили продовжив ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою, враховуючи усталену практику Європейського суду з прав людини щодо неприпустимості тримання особи під вартою без судового рішення та у контексті даного кримінального провадження, колегія суддів вважає за необхідне залишити обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою на строк, мінімально необхідний для вирішення вказаного питання судом першої інстанції, який у будь-якому разі не може перевищувати 60 днів.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 412, 415, 418, 419 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу обвинуваченого з урахуванням внесених до неї доповнень задовольнити частково.

Вирок Хустського районного суду Закарпатської області від 12.12.2022, щодо ОСОБА_6 скасувати і призначити новий розгляд у суді першої інстанції в іншому складі.

Встановити обвинуваченому ОСОБА_6 строк тримання під вартою до 18.09.2023 включно.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді