Справа №359/9813/21
Провадження №1-кс/359/800/2023
УХВАЛА

17 травня 2023 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілих ОСОБА_4 ,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_5 про відвід судді у кримінальному провадженні відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, місце проживання якого зареєстровано по АДРЕСА_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28, ч.2 ст.162, ч.2 ст.146 КК України,

встановив:

Захисник ОСОБА_5 звернувся з вказаною заявою та посилається на те, що вказане кримінальне провадження було розподілено судді ОСОБА_7 . Під час проведення підготовчого провадження головуючий не надав стороні захисту можливість обґрунтувати підстави для повернення обвинувального акту прокурору, не дослідив зміст формулювання обвинувачення та незаконно відмовив у задоволенні клопотання про вжиття вказаного процесуального заходу. Крім того, суддя ОСОБА_7 призначив судовий розгляд кримінального провадження з порушенням строку, передбаченого ч.2 ст.316 КПК України. Така поведінка головуючого викликає у сторони захисту сумнів в його неупередженості. Цей сумнів посилюється тим, що суддя ОСОБА_7 незаконно обрав обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід лише на підставі надуманих доводів прокурора. Тому захисник ОСОБА_5 просить відвести суддю ОСОБА_7 від подальшої участі у розгляді кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заперечує проти задоволення заяви та посилається на те, що розгляд кримінального провадження здійснюється з дотриманням кримінального процесуального закону. Ця обставина свідчить про те, що відвід, заявлений судді ОСОБА_7 , є безпідставним. Тому прокурор ОСОБА_3 просить суд відмовити у задоволенні заяви.

Представник потерпілих ОСОБА_4 також заперечує проти задоволення заяви. В обґрунтування своїх заперечень він посилається на те, що сторона захисту вживає різноманітні заходи, спрямовані на затягування розгляду кримінального провадження: неодноразово заявляла клопотання про відкладення судових засідань та навіть заявила відвід головуючому. В такій процесуальній діяльності сторони захисту містяться ознаки зловживання правом. Підстави для відводу для судді ОСОБА_7 відсутні. Тому представник потерпілих ОСОБА_4 просить суд відмовити у задоволенні заяви.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_5 не з`явились у судове засідання. Вони у встановленому порядку повідомлені про час та місце розгляду заяви, що підтверджується відповідною судовою кореспонденцією (а.с.168, 171, 175, 176 т.2).

Вислухавши пояснення учасників кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

Зі змісту протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 1 листопада 2021 року (а.с.82 т.1) вбачається, що кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 та ОСОБА_6 було розподілено судді Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_7 .

Процесуальні правовідносини регулюються параграфом 6 «Відводи» глави 3 «Суд, сторони та інші учасники кримінального провадження» розділу І «Загальні положення» КПК України.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів в його неупередженості.

Згідно з п.1 ч.1 ст.7, ч.2 ст.8 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенство права. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Зокрема, статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її справи в національному суді, серед яких розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. У рішенні Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справі «Білуха проти України» зазначено, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Суб`єктивна складова даного поняття розкривається у справі ЄСПЛ «Хаушильд проти Данії», де зазначається, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. За наявності сумніву в упередженості судді для його відводу, вони підлягають перевірці об`єктивним критерієм, який, в першу чергу, передбачає особисту заінтересованість судді у вирішенні конкретної справи певним чином, висловлення ним уподобань стосовно однієї із сторін у справі, або вчинення дій, які свідчать про особисту прихильність до учасника справи. Враховуючи думку всіх сторін, при розгляді такого питання, ЄСПЛ зазначає, що вирішальними все ж таки є результати об`єктивної перевірки суду. Перевірка за критерієм об`єктивності включає наведення фактів, які дають підстави ґрунтовного сумніву щодо відсутності безсторонності суддів, вчинення ними юридично значимих дій у справі, які відверто свідчать про заангажованість суду. У світлі прецедентної практики ЄСПЛ об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створені гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав вважати, що він, незалежно від особистої поведінки, є безстороннім.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 9 листопада 2022 року (а.с.66, 70-73 т.2) було виділено матеріали відносно обвинуваченого ОСОБА_8 в окреме провадження та зупинено дане провадження до звільнення обвинуваченого з лав Збройних Сил України; закінчено підготовче провадження та призначено судовий розгляд кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 на 25 листопада 2022 року. Крім того, вказаним судовим рішення було відмовлено в задоволенні клопотання сторони захисту про закриття кримінального провадження, повернення обвинувального акту прокурору та оголошення перерви в підготовчому судовому засіданні. Крім того, ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 11 січня 2023 року (а.с.110, 125-127 т.2) було обрано обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Фактично захисник ОСОБА_5 не погоджується з ухвалами Бориспільського міськрайонного суду від 9 листопада 2022 року та 11 січня 2023 року. Однак його незгода з означеними процесуальними рішеннями не може бути достатньою підставою для відводу судді ОСОБА_7 від подальшого розгляду кримінального провадження. Зокрема, розглядаючи питання про відвід судді, суд першої інстанції не має права надавати оцінку діям судді на предмет їх відповідності чинному законодавству. Вжиття цього процесуального заходу відноситься до повноважень суду апеляційної інстанції під час перегляду судового рішення, ухваленого за результатом розгляду кримінального провадження. Крім того, призначення судового розгляду кримінального провадження з порушенням строку, передбаченого ч.2 ст.316 КПК України, само по собі не свідчить про упередженість головуючого.

З огляду на це суд висновує, що підстави для відводу судді ОСОБА_7 відсутні. Тому у задоволенні заяви, поданої захисником ОСОБА_5 , належить відмовити.

Керуючись ч.2 ст.369, ч.3 ст.371, ст.372 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_5 про відвід судді відмовити.

Ухвала суду є остаточною та не підлягає апеляційному оскарженню.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 18 травня 2023 року о 16 годині 00 хвилин.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_1