Ухвала

Іменем України

11 травня 2023 року

м. Київ

Справа № 757/2548/21

Провадження № 51-2810 впс 23

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянув подання Київського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 757/2548/21-к за апеляційною скаргою з доповненнями ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30 червня 2022 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК України надійшло подання Київського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 757/2548/21-к за апеляційною скаргою з доповненнями ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30 червня 2022 року, до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання апеляційного суду мотивовано тим, що зазначеною ухвалою слідчого судді суду першої інстанції відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб САП Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 13 січня 2021 року, за фактом вчинення кримінальних правопорушень, у тому числі діючими на сьогодні суддями Київського апеляційного суду.

З огляду на зазначене, суддями цього ж суду, які визначалися для розгляду даного провадження, з цих підстав заявлено та задоволено самовідводи.

Згідно з протоколом від 18 квітня 2023 року автоматизований розподіл справи між суддями Київського апеляційного суду не відбувся з причин неможливості здійснення автоматизованого (повторного автоматизованого) розподілу справи № 757/2548/21-к відповідно до підпункту 2.3.27 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України № 30 від 26 листопада 2020 року.

Як вбачається із подання, кількість суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду становить 35 суддів та 1 суддя Харківського апеляційного суду за переведенням, з них Рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду від 27 лютого 2023 року № 2 визначено 11 суддів на спеціалізацію по розгляду апеляційних скарг на ухвали слідчих суддів, перелік яких визначено в п. 9 цього рішення.

Відповідно до змісту звіту щодо неможливості повторного автоматизованого розподілу судової справи від 18 квітня 2023 року розподіл справи між суддями Київського апеляційного суду не відбувся, оскільки після задоволення самовідводів неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Перевіривши доводи, наведені у поданні, колегія суддів касаційного суду дійшла наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 32 КПК України кримінальне провадження щодо обвинувачення судді у вчиненні кримінального правопорушення не може здійснюватися тим судом, у якому обвинувачений обіймає чи обіймав посаду судді. Якщо згідно з частиною першою цієї статті кримінальне провадження стосовно судді має здійснюватися тим судом, у якому обвинувачений обіймає чи обіймав посаду судді, кримінальне провадження здійснює суд, найбільш територіально наближений до суду, в якому обвинувачений обіймає чи обіймав посаду судді, іншої адміністративно-територіальної одиниці (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва чи Севастополя).

Таким чином норма закону вказує на пряму заборону розгляду провадження щодо обвинувачення судді тим судом, в якому він працює.

Разом із тим, є поширеною судова практика, згідно з якою застосовується ця норма у тих провадженнях, де судді є потерпілими або щодо яких ставиться питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження та вчинення процесуальних дій на стадії досудового розслідування чи судового розгляду, в тому числі і у тих випадках, коли оскаржується ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення.

Такий підхід обумовлений необхідністю виключення сумнівів у неупередженості суддів при постановленні судових рішень щодо своїх колег.

Таким чином, оскільки у поданні голови Київського апеляційного суду ставиться питання про передачу до іншого апеляційного суду кримінального провадження, в якому оскаржується ухвала слідчого судді, якою відмовлено у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб САП Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за заявою від 13 січня 2021 року, за фактом вчинення кримінальних правопорушень, у тому числі суддями цього суду, то з метою уникнення сумнівів у справедливості судового розгляду дане подання підлягає задоволенню.

Поряд з цим, колегія суддів касаційного суду не може не звернути увагу щодо інших доводів, викладених у поданні, та зауважує наступне.

У поданні Київського апеляційного суду вказано про те, що в апеляційному суді Рішенням зборів суддів визначено 11 суддів на спеціалізацію по розгляду апеляційних скарг на ухвали слідчих суддів.

Однак, дана обставина не є підставою для задоволення подання, оскільки відповідно до ч. 4 ст. 26 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402-VIII (з наступними змінами), у складі апеляційного суду можуть утворюватися судові палати з розгляду окремих категорій справ.

Разом із цим, у тому випадку, якщо з різних причин судді цих палат не можуть забезпечити виконання покладених на них законодавством функцій та обов'язків, то в суді повинна бути передбачена можливість передачі певних категорій справ іншим колегіям суддів.

Цей підхід також відображено в Положенні про автоматизовану систему документообігу суду (далі - Положення про АСДС), затвердженому рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами), в якому зазначено про те, що для кожного судді може бути визначена більш ніж одна спеціалізація. Визначення спеціалізації суддів у суді, в тому числі слідчих суддів, має забезпечити виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження через відсутність суддів відповідної спеціалізації. Відповідно до п. 2.3.21 Положення про АСДС, автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, в яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.

За таких обставин, колегія суддів вважає за необхідне подання Київського апеляційного суду задовольнити і направити для розгляду матеріали провадження № 757/2548/21-к за апеляційною скаргою з доповненнями ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30 червня 2022 року, до Чернігівського апеляційного суду як найбільш територіально наближеного.

На підставі викладеного, керуючись статтями 32, 34 КПК України, Суд

постановив:

Подання Київського апеляційного суду задовольнити.

Матеріали провадження № 757/2548/21-к за апеляційною скаргою з доповненнями ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30 червня 2022 року направити до Чернігівського апеляційного суду для розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3