Справа № 195/1254/23
Провадження № 1-кс/195/200/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(про арешт майна )

14.08.2023 року с-ще Томаківка

Дніпропетровської області

Томаківський районний суд Дніпропетровської області в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

слідчого СВ ВП № 3 НРУП ГУНП ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 Нікопольського РУП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_3 в кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №90000201 від 18.07.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

до Томаківського районного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що 17 серпня 2023 року до ВП № 3 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення від ОСОБА_4 , про те, що, приїхавши косити поле з ріпаком площею 6,41 га, було виявлено, що врожай вже зібрано.

Виїздом на місце події, 17 липня 2023 року в період часу з 15:30 години до 16:25 години, проведено огляд місця події, а саме земельної ділянки - поля, розташованого на території Мирівської територіальної громади Нікопольського району Дніпропетровської області поблизу села Зоря, координати даного місця 47.67889, 34.65870. В ході огляду місця події встановлено, що дана земельна ділянка знаходиться між автодорогою Н-23 та залізничною колією перегону «Марганець - Канцерівка». На момент огляду земельної ділянки встановлено, що на ній зібрано скошено сільськогосподарська культура ріпак озимий та наявні сліди від невідомої сільськогосподарської техніки. Зі слів учасника агронома ТОВ «Славутич» ОСОБА_5 площа вказаної земельної ділянки становить 6,41 га.

За даним фактом слідчим відділенням ВП № 3 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області 18.07.2023 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000201, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням кримінального провадження встановлено, що в період з 20 червня 2023 по 17 липня 2023 невстановлена особа, знаходячись на земельній ділянці - полі (кадастровий номер :01:005:0073), розташованої поблизу с. Зоря Мирівської ТГ Нікопольського району Дніпропетровської області, в період дії військового стану, здійснила незаконний збір врожаю - ріпаку озимого, який належить ТОВ «Славутич» .

Під час досудового розслідування до матеріалів кримінального провадження долучено заяву директора ТОВ «Славутич» ОСОБА_4 за даним фактом, довідку про спричинений збиток вказаній юридичні особі на суму 270200,00 грн. та інші документи, щодо права користування земельною ділянкою.

Винесено постанови про визнання юридичної особи - ТОВ «Славутич» в якості потерпілого та про залучення представника юридичної особи, яку визнано потерпілою, а саме захисника ОСОБА_6 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 2492, видане на підставі рішення Дніпропетровської обласної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 09.04.2012), відповідно до договору про надання правничої допомоги та здійснення представництва.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_4 надав покази про те, що він працює в ТОВ «Славутич» () на посаді директора. Дане товариство відповідно до КВЕД займається вирощуванням зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур основний вид діяльності. Так, 01.04.2011 року товариство в особі тодішнього директора ОСОБА_7 (орендар) з одного боку та ОСОБА_8 (орендодавець) з другого боку уклали договір оренди землі № 745. Відповідно до умов договору орендодавець надав, а орендар прийняв у строкове платне користування земельну ділянку кадастровий номер :01:005:0073 площею 6.4156 га для вирощування сільськогосподарських культур, яка належить орендодавцю на підставі Державного акту серія ЯЛ № 915811 від 18.07.2011, строком на 49 років. Дана земельна ділянка розташована на території Мирівської територіальної громади Нікопольського району Дніпропетровської області (колишня Зорянська сільська рада), з правої сторони автодороги Н23 в сторону м. Марганець, перед територією АЗС. Восени 2022 року на вказаній земельній ділянці працівниками ТОВ «Славутич» за допомоги сільськогосподарської техніки була посіяна сільськогосподарська культура ріпак озимий. Так, 17.07.2023 агрономом ТОВ «Славутич» ОСОБА_5 за його погодженням, було прийнято рішення проводити збір врожаю ріпаку озимого на вказаній земельній ділянці, який того ж числа, тобто 17.07.2023 і виїхав до обідній час на вказану земельну ділянку. Після чого, цього ж дня, тобто 17.07.2023 приблизно о 11:30 годині йому зателефонував агроном ОСОБА_5 та повідомив, що на вищевказаній земельній ділянці вже здійснено збір врожаю ріпаку озимого та останній прибув на територію офісу ТОВ «Славутич». Після чого, він разом з ОСОБА_5 виїхали на вищевказану земельну ділянку, куди прибули, цього ж дня, тобто 17.17.2023 приблизно о 14:00 годині, та він впевнився, що дійсно невідомими особами за допомоги сільськогосподарської техніки ймовірно комбайну марки «CLAAS» дійсно здійснено незаконний збір урожаю ріпаку озимого на площі вказаній земельній ділянці 6.4156 га, про що ним було повідомлено до поліції приблизно о 14:10 годині. Також, ОСОБА_5 йому повідомив, що він підходив до військовослужбовців, які несуть службу на блокпосту, розташованого біля вказаної земельної ділянки, та один з них повідомив, що 13.07.2023 він ніс службу на вказаному блокпості та бачив, як приблизно о 14:00 годині невідомою йому особою за допомоги комбайну марки «CLAAS» сіро-зеленого кольору здійснювався збір врожаю - ріпаку озимого з вказаної земельної ділянки. Доповнив, що 19.07.2023 року приблизно о 09:00 годині йому зателефонував староста села Виводове ОСОБА_9 та повідомив, що його розшукує невідомий чоловік та хоче з ним зустрітися та повідомив мета зустрічі - в зв`язку з крадіжкою ріпаку з вищевказаної земельної ділянки, та він дав згоду на зустріч та повідомив, щоб чоловік прямував до тракторної бригади ТОВ «Славутич», розташованої в селі Стрюківка Мирівської ТГ Нікопольського району Дніпропетровської області. Після чого, він доповів власнику ТОВ «Славутич» () ОСОБА_10 , який наказав йому під час розмови з особою, яка причетна до збору врожаю ріпаку крадіжки, зателефонувати йому та включити гучномовець, щоб йому було чуто хід розмови. Знаходячись на вказаній бригаді, а саме в робочому кабінеті, того ж дня, тобто 19.07.2023 приблизно о 09:30 годині до бригади прибув невідомий йому чоловік, який представився йому як ОСОБА_11 та повідомив, що це він за допомоги свого комбайну марки «CLAAS» здійснив крадіжку, а саме незаконний збір врожаю ріпаку озимого з вищевказаної земельної ділянки. Після чого, вказаний чоловік ОСОБА_11 попрохав його, щоб він організував зустріч з власником ТОВ «Славутич» () ОСОБА_10 , на що він відповів, що зараз зателефонує йому та ввімкне гучномовець, на що він погодився та ОСОБА_4 зателефонував ОСОБА_10 та ввімкнув на телефоні гучномовець. В ході телефонної бесіди, вони між собою привіталися та ОСОБА_11 розповів, що його попрохав знайомий ОСОБА_12 скосити йому 20 га ріпаку на його земельній ділянці, та він погодився і проводячи роботи з косіння ріпаку ОСОБА_13 зателефонував ОСОБА_12 та повідомив, що на полі багато зелені та забиває комбайн та ОСОБА_12 привіз на поле помічника ОСОБА_14 (колишній агроном ТОВ «Славутич» котрий керував посівом за період роботи в ТОВ «Славутич» разом з ОСОБА_12 на вказаній земельній ділянці ріпак озимий), які докосили поле 20 га, та потім ОСОБА_15 сказав ОСОБА_12 їхати на поле площею 7-8 га, розташоване біля блокпосту при в`їзді в м. Марганець зі сторони с. Зоря. Потім, ОСОБА_11 разом з ОСОБА_14 поїхали на вищевказану земельну ділянку, про яку вказав ОСОБА_12 та приїхавши на вищевказаному комбайні на дану земельну ділянку вони скосили зерно ріпаку озимого та в ході косіння йому допомагав ОСОБА_14 проводить чищення його комбайну та, як повідомив ОСОБА_13 , в бункері комбайну було скошено з поля 2,5 тони зерна ріпаку озимого. Також, в ході телефонної розмови ОСОБА_10 сказав ОСОБА_15 , що в нього до ОСОБА_16 питань не має та питання тільки до тих хто організував вказану крадіжку та щоб він під відеозапис надав покази в поліцію, на що ОСОБА_13 сказав, що він розмовляв з ОСОБА_12 та останній йому сказав, що б він ні чого не підписував та він все уладнає та на цьому розмову було закінчено.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_17 надав покази про те, що 13.07.2023 о 08:00 годині він заступив на добове чергування на блокпост, який розташований на автодорозі Н-23 «Запоріжжя-Кропивницький» поблизу м. Марганець, для виконання покладених на нього обов`язків як військовослужбовця. Цього ж дня, о 14:58 годині перебуваючи на вказаному посту, він побачив, що на полі, яке знаходиться біля блокпосту невідома особа скошує ріпак, який ріс на вказаній земельній ділянці - полі, за допомоги комбайну «CLAAS MEGA» сіро-зеленого кольору. Закінчивши скошувати зерно о 17:00 годині комбайн покинув земельну ділянку та поїхав в напрямку села Зоря. Хто саме був за кермом комбайну йому не відомо. Доповнив, що коли здійснювався збір врожаю він запам`ятав реєстраційний номер комбайну НОМЕР_1 та здійснив фото фіксацію.

В ході досудового розслідування кримінального провадження був встановлений водій комбайну «CLAAS MEGA» р.н. НОМЕР_1 сіро-зеленого кольору громадянин ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який спочатку погодився надавати покази та розповів, що12.07.2023 його попрохав знайомий ОСОБА_12 , житель м. Марганець (телефон НОМЕР_2 ) допомогти зібрати врожай ріпаку на земельній ділянці, яка розташована біля м. Марганець на автодорозі Н-23 «Запоріжжя-Кропивницький», а саме біля блокпосту, на що він погодився та 13.07.2023 він на своєму комбайні «CLAAS MEGA 370» заїхав до вказаної земельної ділянки, де ріс ріпак та почав його скошувати. Закінчивши прибирання він висипав скошений ріпак до автомобіля ГАЗ за кермом якого був ОСОБА_12 та після закінчення роботи останній з ним розрахувався та він поїхав додому. В наступному, ОСОБА_18 здійснив дзвінок та відмовився від надання будь-яких показів та також відмовився підписувати протокол допиту свідка, як стало відомо зі слів останнього дзвонив він ОСОБА_12 та останній йому повідомив, щоб він ні чого не підписував, а також відмовився від отримання повістки про виклик.

Під час подальшого досудового розслідування кримінального провадження до ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області направлено запит з метою надання інформації з електронно-облікової системи «Єдиний реєстр для ведення автоматизованого обліку тракторів, самохідних шасі, самохідних сільськогосподарських, дорожньо-будівельних і меліоративних машин, сільськогосподарської техніки, інших механізмів», щодо комбайну «CLAAS» MEGA 370 р.н. « НОМЕР_1 » та відповідно до відповіді встановлено, що вказаний у запиті комбайн зернозбиральний CLAAS MEGA р.н. « НОМЕР_1 » зареєстровано за власником ОСОБА_11 , район Томаківський, дата реєстрації ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Крім цього, встановлено, що ОСОБА_11 зареєстрований як фізична особо-підприємець, види діяльності основний допоміжна діяльність у рослинництві, інші вирощування зернових культур, бобових культур і насіння олійних культур, вантажний автомобільний транспорт та інші.

В ході досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що під час вчинення вказаного злочину особами використовувався, як знаряддя вчинення злочину - комбайн зернозбиральний CLAAS MEGA р.н. « НОМЕР_1 » зареєстрований за власником ОСОБА_11 , про те на даний час місцезнаходження вказаного комбайну не відоме. В зв`язку з чим, слідчим СВ відділення поліції № 3 Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській комбайн зернозбиральний CLAAS MEGA р.н. « НОМЕР_1 » визнаний речовим доказом по даному кримінальному провадженню.

Слідчий вважає, що встановлені обставини під час досудового розслідування кримінального провадження вказують на те, що існують достатні підстави вважати, що незастосування заборони користування, відчуження та розпоряджання комбайном зернозбиральним CLAAS MEGA р.н. « НОМЕР_1 » призведе до його подальшого приховування, зникнення або продовження використання особами у подальшій злочинній діяльності, а також незастосування заходу забезпечення кримінального провадження призведе до не всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження.

Крім того, слідчий вважає, що внаслідок вжиття саме такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна буде досягнуто мети його застосування, а саме запобігання можливості його приховування, зникнення, знищення або продовження використання його у протиправний спосіб, а також надасть можливість безперешкодно провести детальний огляд арештованого майна - комбайна зернозбирального CLAAS MEGA р.н. « НОМЕР_1 » та в подальшому за необхідності призначити та провести необхідні експертизи, серед яких судово-трасологічну експертизу.

В судове засідання особа, зазначена в клопотанні як власник майна, не з`явилася, однак його неявка не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання та просив його задовольнити. Крім того слідчий суду пояснив, що учасником подій був саме ОСОБА_18 , він є і власником майна. Також слідчий пояснив, що хто саме виконував збір ріпаку - невідомо. Було встановлено водія автомобіля.

На підставі ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження здійснюється за допомогою технічних засобів. Крім того, відповідно до вимог ст. 108 КПК України ведеться журнал судового засідання.

Вивчивши та дослідивши клопотання про арешт майна, додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, заслухав доводи слідчого, суд приходить наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Так, враховуючи наведені вище положення КПК України, вбачається, що, вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у кожному випадку розгляду відповідного клопотання слідчий суддя зобов`язаний: сумлінно і принципово здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, діяти у межах і відповідно до вимог закону; перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, з`ясовувати можливість досягнення мети, на яку посилається автор клопотання, без застосування цих заходів.

Так, відповідно до п.28 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 06.11.2009 «Про судову практику у справах про злочини проти власності» знаряддями злочину у справах про злочини проти власності слід вважати предмети чи технічні засоби, які умисно використовувалися особою чи особами, у співучасті з якими було вчинено такий злочин. Зокрема, транспортні засоби можуть бути визнані знаряддям злочину не лише тоді, коли вони використовувалися для безпосереднього заволодіння чужим майном, а й тоді, коли без їх використання вчинення злочину було неможливим чи надто складним (транспортування членів злочинної групи до місця вчинення злочину, перевезення викраденого майна з місця вчинення злочину тощо).

Однак, як встановлено в ході судового розгляду клопотання, місцезнаходження комбайну зернозбирального CLAAS MEGA-370 (зазначеного у клопотанні майна) на цей час невідомо. Це рухоме майно відсутнє в наявності у сторони обвинувачення як речовий доказ. Тому вбачається, що наразі вказаний в клопотанні транспортний засіб комбайн зернозбиральний CLAAS MEGA-370, лише формально визнаний слідчим речовим доказом. Крім того, не встановлено місцезнаходження вказаного майна.

Так, жодних відомостей що слідчий, прокурор вжили всіх необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема того, що оголошено розшук вказаного у клопотанні транспортного засобу, матеріали клопотання не містять. При цьому поза увагою слідчого і прокурора залишились ті обставини, що відсутня наявність транспортного засобу у розшукових обліках Міністерства внутрішніх справ. А виявлення та розшук майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, не є завданням такого арешту, тому питання про арешт вказаного у клопотанні майна має вирішуватися після його розшуку.

Тобто, під час судового розгляду клопотання слідчим не надано жодних доказів на підтвердження необхідності накладення арешту на вище вказаний транспортний засіб та наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України. Відсутні такі докази й в матеріалах клопотання.

При цьому суд звертає увагу на ті обставини, що відповідно до положень ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в поданому клопотанні. Тобто, суд приходить до висновку, що відсутні достатні підстави для такого ступеня втручання, як застосування заходу забезпечення кримінального провадження накладення арешту на майно.

Таким чином, вбачається, що ані слідчим, ані прокурором, на яких покладається відповідний обов`язок з доведення обґрунтованості та необхідності клопотання, не було доведено підстави необхідності накладення зазначеного в клопотанні арешту.

Крім того, суду є незрозумілим суперечливі пояснення слідчого відносно того, хто саме займався збором врожаю ріпаку, оскільки рапорт, складений слідчим СВ відділення поліції № 3 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ст.лейтенанта поліції ОСОБА_19 містить наступну інформацію: «…в ході проведення розшукових заходів мною та о/у СКП ВП № 3 ОСОБА_20 було встановлено водія вказаного комбайну ОСОБА_11 ».

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню. Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя згідно із положеннями ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

На цей час по даному кримінальному провадженню відсутня обгрунтована підозра щодо вчинення злочину.

Крім того, у ст. 1 Першого Протоколу від 20.03.1952 року до «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном.

При цьому, у Рішенні ЄСПЛ «Серявін проти України» зазначено, що будь-яке втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у першому реченні ч.1 ст. 1 Першого Протоколу до «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод», лише якщо забезпечено "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Питання стосовно того, чи було забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним.

Також, у Рішенні ЄСПЛ «Серявін проти України» зазначено, що вимога законності, яка випливає з «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» означає вимогу дотримання відповідних положень національного закону і принципу верховенства права.

Необхідно зазначити, що у Рішенні «Серявін проти України», ЄСПЛ розглянув справу у якій йшлося про втручання органів державної влади у володіння майном особи, тому слідчий суддя вважає, що вказане рішення певним чином відображає природу правовідносин, які склалися у цій справі.

Як вже було зазначено вище, положення КПК України, зокрема ст. 170 КПК України, передбачають накладення арешту на майно, яке є речовим доказом за кримінальним провадженням.

Щодо дотримання принципу верховенства права, то відповідно до ч.1 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Також, відповідно до ч.2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що в даному випадку втручання у мирне володіння майном особи державними органами не може бути законним та таким, що відповідає принципу верховенства права.

Таким чином, дії органів державної влади не відповідають положенням КПК України та принципу верховенства права, з чого вбачається, що втручання може бути свавільним і не може задовольнити вимогу законності.

Щодо забезпечення "справедливого балансу" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи, то в даному випадку інтереси суспільства щодо здійснення досудового розслідування, де майно є речовим доказом, не перевагає вимозі захисту основоположних прав конкретної особи в частині мирного володіння майном фізичної або юридичної особи.

З викладеного вбачається, що, в даному випадку, втручання органів влади у захищене право суперечить загальній нормі, зазначеній у ст. 1 Першого Протоколу від 20.03.1952 року до «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод».

Таким чином, на підставі вищевикладеного, суд не вбачає передбачених законом підстав для задоволення клопотання та приходить висновку, що в задоволенні клопотання про арешт майна, а саме: комбайну зернозбирального CLAAS MEGA-370, рік випуску 2006, заводський номер НОМЕР_3 , номер двигуна НОМЕР_4 , номерний знак « НОМЕР_1 », з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, зникнення, знищення, використання, а також збереження речових доказів та проведення детального огляду.

Керуючись ст. ст. 84, 98, 167, 170-173, 174, 175, 214, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

в задоволенні клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 Нікопольського РУП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_3 в кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №90000201 від 18.07.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна, а саме: комбайну зернозбирального CLAAS MEGA-370, рік випуску 2006, заводський номер НОМЕР_3 , номер двигуна НОМЕР_4 , номерний знак « НОМЕР_1 » - відмовити.

Повний текст ухвали виготовлено в нарадчій кімнаті 16.08.2023 року.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя: ОСОБА_1

14.08.2023