БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/610/23
Провадження № 1-кп/730/47/2023
В И Р О К

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" червня 2023 р. м.Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

представника потерпілого ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

захисника - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзна кримінальне провадження №0000135 від 17 травня 2023 року з обвинувальним актом від 1 червня 2023 року по обвинуваченню:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Нові Млини Ніжинського (колишнього Борзнянського) району Чернігівської області, зареєстрованого та проживаючого у АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з освітою професійно-технічною, одруженого, має на утриманні одну неповнолітню дитину, не працюючого, раніше не судимого, -

у скоєнні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_5 , 17 травня 2023 року близько 05:00 год., перебуваючи на річці Сейм, що знаходиться поблизу с. Нові Млини Ніжинського району Чернігівської області, діючи умисно з корисливих мотивів, маючи умисел на незаконний вилов риби, у період заборони на добування (вилов) водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах на період нересту у 2023 році, що діяв на підставі наказу Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернігівській області № 36-од від 23 березня 2023 року, у період з 1 квітня по 20 травня 2023 року, за допомогою трьох зяберних сіток, які відповідно до пункту 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затвердженого наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, та п. 11.14 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України 18,07.1998 № 1126, відносяться до заборонених знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих матеріалів, без відповідних документів та дозволу на вилов риби, здійснив незаконний вилов цінних видів риб для особистих потреб загальною кількістю 26 штук: 16 краснопірок, 1 плітку, 1 карася, 1 чехоню, 7 плоскирок, загальною вагою 2,685 кг, займаючись таким чином незаконним рибним добувним промислом, спричинивши істотну шкоду водним біоресурсам держави на загальну суму 40698, 00 гривень.

Допитаний у судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 визнав свою вину у пред`явленому обвинуваченні у повному обсязі, підтвердив обставини викладені в обвинувальному акті, погодився з кількістю та видами виловленої риби, які зазначені в обвинувальному акті, також із розміром завданої шкоди. Крім того, визнав цивільний позов, заявлений прокурором, у повному обсязі.

Представник потерпілого ОСОБА_4 пояснив, що про обставини вчинення вказаного правопорушення він дізнався від слідчого. Не заперечував, що матеріальна шкода заподіяна сільській раді саме у такому обсязі. Також пояснив, що посада юриста у сільській раді є вакантною, у місцевому бюджеті відсутні коши на залучення адвоката для підготовки цивільного позову, тому з таким позовом в інтересах сільської ради звернувся прокурор.

З`ясувавши думку учасників судового провадження про обсяг та порядок дослідження доказів по справі, враховуючи, що ОСОБА_5 повністю визнав свою вину в інкримінованому йому діянні, ніхто з учасників ставить під сумнів та не оспорює фактичні обставини, викладені в обвинувальному акті, правильно розуміють зміст цих обставин, у суду відсутні сумніви у добровільності та істинності позицій учасників процесу, тому відповідно до ч.3 ст.349 КПК України, суд вважає за недоцільне проводити дослідження доказів стосовно фактичних обставин справи, обмежившись лише показаннями обвинуваченого, представника потерпілого та матеріалами кримінального провадження, які стосуються речових доказів та характеризують особу обвинуваченого, а також підтверджують наявність підстав для пред`явлення цивільного позову та представництва прокурором інтересів держави у суді.

Допитавши обвинуваченого, представника потерпілого, дослідивши матеріали кримінального провадження у визначеному порядку та обсязі, суд дійшов висновку, що винуватість ОСОБА_5 у пред`явленому йому обвинуваченні повністю доведена і його дії правильно кваліфіковані органом досудового розслідування за ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

Вирішуючи питання про вид та міру покарання суд ураховує характер та ступінь суспільної небезпеки, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, яке згідно зі ст.12 КК України відноситься до категорії проступків, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини, особу винного, позицію потерпілого.

ОСОБА_5 за місцем проживання характеризується позитивно, одружений, має на утриманні одну неповнолітню дитину, є особою працездатного віку проте не працює, раніше не судимий, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває.

Обставинами, що пом`якшують покарання обвинуваченого, є щире каяття та активне сприяння досудовому розслідуванню.

Обставини, що обтяжують покарання обвинуваченого відсутні.

Виходячи з характеру та тяжкості скоєного обвинуваченим кримінального правопорушення, яке відноситься законом до кримінальних проступків, розміру завданої шкоди, наявність пом`якшуючих та відсутність обтяжуючих покарання обставин, особи винного та його ставлення до вчиненого ним діяння, позиції потерпілого, відсутності на час ухвалення вироку постійного місця роботи у обвинуваченого, суд вважає за необхідне призначити ОСОБА_5 покарання у вигляді обмеження волі, на підставі ст.75 КК України, звільнивши його від відбування покарання призначеного вироком суду з випробуванням, якщо він протягом іспитового строку не вчинить нового кримінального правопорушення і буде виконувати покладені на нього обов`язки.

Саме таке покарання буде необхідним і достатнім для виправлення обвинуваченого та попередження скоєння ним нових кримінальних правопорушень, відповідатиме визначеній у ст.50 КК України меті покарання.

Застосовані заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна необхідно скасувати, питання про речові докази слід вирішити відповідно до вимог ст.100 КПК України.

На підставі ст.96-1, ч.1 ст.96-2 КК України майно, яке було предметом кримінального правопорушення (риба різних видів у загальній кількості 26 штук) та використані як знаряддя вчинення кримінального правопорушення 3 сітки зяберні, які є речовими доказами по справі, підлягає спеціальній конфіскації в дохід держави.

Разом з тим, дерев`яний човен з веслом, відповідно до фактичних обставин справи викладених у обвинувальному акті не був використаний обвинуваченим у якості знаряддя для скоєння об`єктивної сторони кримінального правопорушення - незаконного вилову риби. У зв`язку з цим, вказаний речовий доказ не підлягає спецконфіскації і його слід повернути власнику (законному володільцю).

Щодо цивільного позову прокурора в інтересах держави в особі Височанської сільської ради, суд дійшов до наступного.

Приписи ст.131-1 Конституції України, ст.56 ЦПК України, ст.23 Закону України «Про прокуратуру» наділяють прокурора повноваженнями на представництво в суді інтересів держави у виключних випадках, а саме: 1)якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2)у разі відсутності такого органу.

Височанська сільська рада є органом місцевого самоврядування, що представляє відповідну територіальну громаду, суб`єктом комунальної власності, до відання якого згідно ст.33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст.15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» також входить здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів (правопорушення було вчинене на території цієї ради). У листі №514 від 31.05.2023 остання повідомила прокурора про неможливість подання позову через відсутність посади юриста та брак коштів на оплату послуг адвоката та просить прокурора звернутися до суду з позовом в інтересах держави в особі Височанської сільської ради. Таким чином, відповідно до положень ст.23 Закону України «Про прокуратуру», ст.128 КПК України, у цьому випадку наявні підстави для представництва прокурором інтересів держави у суді.

Згідно з ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Приписами ч.1, 2 ст.1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, зазначеними нормами законодавства встановлено презумпцію вини завдавача шкоди, обов`язок по спростуванню якої покладається на відповідача.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону мають право на загальне і спеціальне використання об`єктів тваринного світу й зобов`язані використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону , відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Згідно зі ст.27 цього Закону в порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

Пунктом 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999р., зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.04.1999р. за №269/3562, встановлено заборону лову водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Відповідно до ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

За змістом положень ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.63 Закону України «Про тваринний світ» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зокрема, в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, підлягає компенсації в повному обсязі. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Приписами п.6.2, 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства також передбачено, що шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011р. №1209. Застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства.

Відповідно ст.37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Приписами ст.324 ЦК України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України.

Згідно ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди, зокрема за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища.

Отже, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем заподіяння шкоди.

Оскільки вищевказана шкода завдана обвинуваченим внаслідок вчинення кримінального правопорушення, то в силу вимог ч.4 ст.1193 ЦК України суд не вправі її зменшити.

Отримувачем грошового стягнення за завдану обвинуваченим шкоду є місцевий бюджет Височанської сільської об`єднаної територіальної громади.

Ураховуючи викладені обставини, цивільний позов прокурора є обґрунтованим і підлягає задоволенню у повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст. 368, 370, 371, 374, 382, 394 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

ОСОБА_5 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушеня (проступку) передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначити йому покарання у виді одного року обмеження волі.

На підставі ст. 75 КК України звільнити ОСОБА_5 від відбування покарання з випробуванням, з іспитовим строком один рік.

Відповідно до ст. 76 КК України покласти на ОСОБА_5 такі обов`язки:

- повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання;

- періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації.

До вступу вироку в законну силу запобіжний захід ОСОБА_5 - не обирати.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь держави 2151,00 грн. у рахунок відшкодування процесуальних витрат, пов`язаних з проведенням судової експертизи.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Бахмацького районного суду Чернігівської області від 18 травня 2023 року на майно, а саме: рибу в загальній кількості 26 штук: 16 краснопірок, 1 карась сріблястий, 1 плітка, 1 чехоня, 7 плоскирок; зяберні сітки - довжиною 5 м., висотою 1,2 м з розміром вічка 40 мм.; довжиною 5,5 м., висотою 1,2 м. з розміром вічка 35 мм.; довжиною 4 м., висотою 1,2 м з розміром вічка 35 мм.; дерев`яний човен з веслом.

На підставі ст.96-1, ч.1 ст.96-2 КК України застосувати до ОСОБА_5 спеціальну конфіскацію майна, яке є речовим доказом і було предметом кримінального правопорушення (риба в кількості 26 штук, а саме: 16 краснопірок, 1 карась сріблястий, 1 плітка, 1 чехоня, 7 плоскирок, що передана на відповідальне зберігання провідному державному інспектору Державного агенства меліорації та рибного господарства у Чернігівській області ОСОБА_7 ) та використане як знаряддя вчинення кримінального правопорушення (зяберні сітки - довжиною 5 м., висотою 1,2 м з розміром вічка 40 мм.; довжиною 5,5 м., висотою 1,2 м. з розміром вічка 35 мм.; довжиною 4 м., висотою 1,2 м з розміром вічка 35 мм., які знаходяться на зберіганні особи відповідальної за збереження речових доказів ВП №1 Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівській області конфіскувати у порядку спеціальної конфіскації в дохід держави.

Речові докази по справі: дерев`яний човен з веслом, який передано на відповідальне зберігання старості села Нові Млини ОСОБА_8 , повернути власнику (законному володільцю); диск з відеозаписом ЄО №3018 від 17.05.2023 залишити у матеріалах кримінального провадження.

Цивільний позов прокурора в інтересах держави в особі Височанської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області до ОСОБА_5 про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) цінних видів водних біоресурсів задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь Височанської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області (отримувач ГУК у Чернігівській обл. с. Високе/21081100; код ЄДРПОУ 37972475; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку (IBAN) UA0025689, призначення платежу: грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської чи іншої діяльності)у рахунок відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, у розмірі 40698, 00 грн. (сорок тисяч шістсот дев`яносто вісім) гривень.

На вирок може бути подано апеляційну скаргу до Чернігівського апеляційного суду на протязі тридцяти днів з дня його проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, - в той же строк з моменту вручення їй копії вироку.

Вирок суду першої інстанції не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав заперечення обставин, які ніким не оспорювалися під час судового розгляду і дослідження яких було визнано судом недоцільним відповідно до положень ч.3 ст.349 КПК України.

Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що вирок не набрав законної сили.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку чи ухвали суду. Копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, та прокурору. Копія судового рішення не пізніше наступного дня після ухвалення надсилається учаснику судового провадження, який не був присутнім у судовому засіданні.

Суддя ОСОБА_1