У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 серпня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , у закритому судовому засіданні, розглянувши клопотання заступника керівника Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 про арешт майна,

встановив:

Зі змісту клопотання з`ясовано, що 14.08.2023 надійшло повідомлення на лінію 102 про те, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк.: АДРЕСА_1 , розбещує свого молодшого сина гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме вчиняє розпусні дії, ознайомлює дитину з порнографічними зображеннями, надсилає непристойні повідомлення, що містять порнографічний зміст.

За добровільною заявою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 15.08.2023 за адресою АДРЕСА_2 отримано та проведено огляд предметів та вилучено: мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 9C IMEI 1: НОМЕР_1 , упаковано в спец. пакет НПУ WAR 1113663; мобільний телефон марки «Iphone», IMEI: НОМЕР_2 , упаковано в спец. пакет HITY WAR 1113662.

Враховуючи, що вищевказаний предмети можуть зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, або містити інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим 15 серпня 2023 року, слідчим СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 , зазначені предмети відповідно до ст. 98 КПК України визнано речовим доказом, про що винесено відповідні постанови, з метою забезпечення збереження речового доказу та можливості проведення органом досудового розслідування слідчих дій у кримінальному провадженні, прокурор просить накласти арешт на такий.

Прокурор подав до суду клопотання про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримує та просить таке задовольнити, а також надав заяву, в якій повідомив, що власник мобільного телефону проінформований про час та місце розгляду клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України: арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення

У відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати серед іншого 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Витягом з ЄРДР стверджується, що Ужгородським РУП ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування в рамках кримінального провадження № 0001701 від 15.08.2023, відомості про яке внесено до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

З протоколу огляду від 15.08.2023 з`ясовано, що за адресою: м. Ужгород, вул. Карпатської України, буд. 10 «а» за добровільною заявою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 отримано та проведено огляд предметів та вилучено: мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 9C IMEI 1: НОМЕР_1 , упаковано в спец. пакет НПУ WAR 1113663; мобільний телефон марки «Iphone», IMEI: НОМЕР_2 , упаковано в спец. пакет HITY WAR 1113662.

Із заяви від 14.08.2023 вбачається, що ОСОБА_6 добровільно видала працівникам поліції мобільний телефон та мобільний телефон, що належить її внуку, для проведення необхідних слідчих дій в рамках кримінального провадження.

15.08.2023 за постановою слідчого вказані мобільні телефони визнано речовими доказами.

Прокурором на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України доведено слідчому судді необхідність арешту вищевказаного майна з метою збереження такого як речового доказу.

Відтак слідчий суддя приходить до висновку про задоволення даного клопотання.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Накласти арешт на мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 9C IMEI 1: НОМЕР_1 , упаковано в спец. пакет НПУ WAR 1113663; мобільний телефон марки «Iphone», IMEI: НОМЕР_2 , упаковано в спец. пакет HITY WAR 1113662, які вилучено в ході добровільної видачі громадянкою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 15.08.2023 за адресою АДРЕСА_2 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1