Провадження № 1-кс/761/6958/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2023 року року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02.03.2023 (справа № 761/7127/23 провадження № 1-кс/761/4888/2023) в межах кримінального провадження № 000453 від 29.08.2022

В С Т А Н О В И В :

в провадження Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02.03.2023 (справа № 761/7127/23 провадження № 1-кс/761/4888/2023) в межах кримінального провадження № 000453 від 29.08.2022.

Клопотання мотивовано, зокрема, тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 березня 2023 року в межах кримінального провадження № 000453 від 29.08.2022року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України, накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: мобільний телефон «Iphone» графітового кольору з сім картою № НОМЕР_1 ; мобільний телефон «Iphone» золотого та білого кольорів з сім картою НОМЕР_2 та чохлом «СHRISTIAN» у якому знаходяться сім карти № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 ; ноутбук «HP», с/н 5CD142HN3L.

Разом з тим, на думку представника власника майна, вказане майно було вилучено без наданого дозволу ухвалою слідчого судді на проведення обшуку. Крім того, ОСОБА_4 в межах даного кримінального провадження про підозру не повідомлено, тому на даний час немає необхідності у заході забезпечення кримінального провадження, а саме арешту майна на вищезазначені електронні носії інформації.

Представник власника майна у судове засідання не з`явився.

Прокурор в судове засідання не прибув, направив клопотання про розгляд справи за його відсутності та просив у задоволенні клопотання відмовити.

Однак, їх неявка не є перешкодою для розгляду клопотання в силу положень ч. 3 ст. 306 КПК України.

Суд, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, зокрема, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів убачається, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 березня 2023 року накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: мобільний телефон «Iphone» графітового кольору з сім картою № НОМЕР_1 ; мобільний телефон «Iphone» золотого та білого кольорів з сім картою НОМЕР_2 та чохлом «СHRISTIAN» у якому знаходяться сім карти № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 ; ноутбук «HP», с/н 5CD142HN3L, яке було тимчасово вилучено 23 лютого 2023 року старшим слідчим ОВС 1 відділу 1 управління досудового розслідування ГСУ СБ України в рамках кримінального провадження № 000453 від 29.08.2022року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому, як слідує з ухвали слідчого судді, арешт накладено, у зв`язку із тим, що вказане майно відповідає критеріям речових доказів, визначеним ст. 98 КПК України.

Статтею 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантовано право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.

Тлумачення положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції при застосуванні її до вилучення майна під час кримінального провадження, надано Європейським судом з прав людини, зокрема, у Рішенні від 23 січня 2014 року у справі ««EAST/WEST ALLIANCE LIMITED» проти України»:

«…1. Суд наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції» від 22 вересня 1994 року, Series AN 296-A, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, п. п. 49 - 62 від 10 травня 2007 року).

2. Суд також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див. рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», п. п. 69 і 73, Series AN 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див. рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», п. 50, Series AN 98)…».

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Так, як вбачається з матеріалів клопотання, арешт на майно було накладено з метою збереження речових доказів, які можуть містити у собі інформацію, яка може бути використана як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування та позбавлення можливості подальшого розпорядження, приховування, або відчуження вищевказаного майна. Водночас, на час розгляду вказаного клопотання суддя не вбачає підстави, які слугували необхідності збереження такого заходу забезпечення, як арешту на майно, оскільки на даний час власнику арештованого майна про підозру не повідомлено, а вилучена та арештована техніка вже досить тривалий час перебуває під контролем органу досудового розслідування, а відтак орган досудового розслідування мав змогу його оглянути, скопіювати необхідну інформацію та провести усі необхідні експертизи вказаної техніки та надати суду доводи про необхідність збереження вказаного запобіжного заходу, однак прокурор на виклик до суду не з`явився.

Таким чином, наведене вище дає підстави для висновку, що в кримінальному провадженні, в межах якого накладено арешт на вищезазначене майно, порушено справедливий баланс між інтересами власника майна, гарантованими законом, і завданням цього кримінального провадження.

А тому, необхідно скасувати арешт, накладений на майно, яке було вилучено 23.02.2023 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон «Iphone» графітового кольору з сім картою № НОМЕР_1 ; мобільний телефон «Iphone» золотого та білого кольорів з сім картою НОМЕР_2 та чохлом «СHRISTIAN» у якому знаходяться сім карти № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 ; ноутбук «HP», с/н 5CD142HN3L.

На підставі наведеного, клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02.03.2023 (справа № 761/7127/23 провадження № 1-кс/761/4888/2023) в межах кримінального провадження № 000453 від 29.08.2022, слід задовольнити, а арешт майна - скасувати.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 174, 309 КПК України, слідчий суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02.03.2023 (справа № 761/7127/23 провадження № 1-кс/761/4888/2023), на майно, яке належить ОСОБА_4 , а саме на: мобільний телефон «Iphone» графітового кольору з сім картою № НОМЕР_1 ; мобільний телефон «Iphone» золотого та білого кольорів з сім картою НОМЕР_2 та чохлом «СHRISTIAN» у якому знаходяться сім карти № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 ; ноутбук «HP», с/н 5CD142HN3L.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя