печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2023 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, яка подала скаргу, адвоката: не з`явився,

слідчого: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за скаргою адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, яка полягає у нерозгляді клопотання від 23.06.2023 року у кримінальному провадженні №0000536 від 21.06.2023 року, -

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді в інтересах ОСОБА_4 зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, яка полягає у нерозгляді клопотання від 23.06.2023 року у кримінальному провадженні №0000536 від 21.06.2023 року.

В обґрунтування скарги зазначає, що 23.06.2023 року ним, як представником потерпілої ОСОБА_4 , на адресу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань було подано клопотання про проведення слідчої дії - допиту потерплої ОСОБА_4 .

13.07.2023 року адвокатом ОСОБА_3 отримано листа №19741-23/10-2-02-02-8604/23 від 03.07.2023 року за підписом слідчого першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 про відмову у розгляді клопотання з посиланням на те, що ОСОБА_4 не має статусу потерпілої у кримінальному провадженні №0000536 від 21.06.2023 року і відповідно не наділена правом заявляти клопотання.

У зв`язку з викладеним, адвокат ОСОБА_3 просить зобов`язати уповноважених осіб Першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань вручити ОСОБА_4 памятку про процесуальні права та обов`язки потерпілої.

В судове засідання особа, яка подала скаргу - адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про день, час, місце розгляду скарги повідомлений належним чином. На адресу суду надійшло клопотання про розгляд скарги за його відсутності, вимоги скарги підтримав та просив задовольнити.

Слідчий у в судове засідання не з`явився, про день, час, місце розгляду скарги повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

З огляду на принципи змагальності сторін та диспозитивності, а також враховуючи, що ст.ст. 305, 306 КПК України визначений скорочений строк розгляду скарги, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог скарги за відсутності в судовому засіданні особи, яка подала скаргу, та прокурора на підставі наявних матеріалів.

Згідно ст. 27, ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду скарги фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга підлягає частковому задоволенню, зважаючи на наступне.

Так, порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України.

Як визначено у п. 18 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Як визначено у ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З аналізу норм Кримінального процесуального кодексу України слідує, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Слідчим суддею встановлено, що Центральним апаратом Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000536 від 21.06.2023 року, за підозрою у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України. Вказане провадження внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявою ОСОБА_4 на виконання ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 13.06.2023 року №757/22217/23-к.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 55 КПК України, потерпілим у кримінальному проваджені може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права та обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Згідно ч. 5 ст. 55 КПК України, за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Так, 23.06.2023 року адвокатом ОСОБА_3 , в інтересах потерпілої ОСОБА_4 , до Першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідуваньбуло надіслано клопотання про допит потерпілої.

Відповідно до ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 3 ст. 110 КПК України, процесуальне рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови.

Згідно ч. 5 ст. 110 КПК України, мотивувальна частина постанови повинна містити відомості про зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.

Проте відповідь на клопотання адвоката ОСОБА_3 була надана листом №19741-23/10-2-02-02-8604/23 від 03.07.2023 року за підписом слідчого першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 повідомлено, що ОСОБА_4 не має статусу потерпілої у кримінальному провадженні №0000536 від 21.06.2023 року і відповідно не наділена правом заявляти клопотання.

Отже, ініційоване адвокатом ОСОБА_3 клопотання вирішено органом досудового розслідування у невстановлений процесуальний спосіб.

Відтак, скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, яка полягає у нерозгляді клопотання від 23.06.2023 року у кримінальному провадженні №0000536 від 21.06.2023 року, є обґрунтованою та підлягає задоволенню в цій частині.

Разом з тим,не підлягають задоволенню вимоги скарги в частині зобов`язання визнання ОСОБА_4 потерпілою, оскільки відповідно до ст. 307 КПК України вирішення таких вимог не входять до компетенції слідчого судді. По відношенню до оскаржених рішень слідчий суддя має повноваження лише скасувати таке рішення, але не має повноважень зобов`язати прийняти рішення. Тим більше слідчий суддя не має повноважень визначати, яке саме рішення має прийняти слідчий або прокурор у конкретному випадку, оскільки таким чином суддя втрутиться в сферу повноважень цих осіб і фактично прийме участь у діяльності сторони обвинувачення всупереч своїй ролі в провадженні (частина 3 статті 22 КПК).

Щодо вимог адвоката ОСОБА_3 про вручення ОСОБА_4 пам`ятки про права та обов`язки потерпілого, то слідчий суддя зазначає, що вказані вимоги перебувають у причино-наслідковому зв`язку із фактом внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а зобов`язання орган досудового розслідування вчинити вказані дії до моменту внесення до до Єдиного реєстру досудових розслідувань суперечить кримінальному процесуальному законодавству, відтак, подана скарга підлягає частковому задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 110, 220, 221, 303, 305, 306, 307, 309, 336 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, яка полягає у нерозгляді клопотання від 23.06.2023 року у кримінальному провадженні №0000536 від 21.06.2023 року, - задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених осіб Першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, у кримінальному провадженні №0000536 від 21.06.2023 року, розглянути в порядку та строки, передбачені ст.ст. 220 КПК України, клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_6 від 23.06.2023 року, про що повідомити заявника.

В іншій частині вимог скарги - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1