Справа № 404/4019/23
Номер провадження 1-кс/404/1536/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2023 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянув у відкритому судовому засіданні залі Кіровського районного суду міста Кіровограда скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Третього слідчого відділу з дисклокацією у місті Кропивницькому Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві про відмову внести відомості на підставі поданої заяви про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань; зобов`язати внести такі відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда зі скаргою на службових осіб Третього слідчого відділу з дисклокацією у місті Кропивницькому Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві якими відмовлено внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) про ймовірне отримання начальником СУ Кропивницького ГУНП в Кіровоградській області неправомірної вигоди.

Скаржник подав заяву про розгляд вимог без його участі. Представник ДБР не з`явився.

22 травня 2023 року, ОСОБА_3 звернувся до ДБР з заявою про кримінальне правопорушення. Приводом цього стало висловлене ним припущення, що від невстановленого слідчого чи оперативного уповноваженого ГУНП в Кіровоградській області скаржник чув про намір начальника СУ Кропивницького ГУНП в Кіровоградській області у майбутньому отримати неправомірну вигоду.

У червні 2023 року, прийнято рішення яким відмовлено внести такі відомості до ЄРДР.

Порядок звернення за судовим захистом у кримінальному провадженні та оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування врегульований главою 26 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Судовий контроль, який здійснюється слідчими суддями при розгляді скарг на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, фактично передбачає необхідність забезпечення належного реагування на випадки ініціювання особою питань, пов`язаних з реалізацією завдань кримінального провадження як щодо захисту від кримінальних правопорушень, так і стосовно того, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності.

Згідно з положеннями ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань і розпочати розслідування (ч. 1 ст. 214 КПК України).

До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; указана попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Офісом Генерального прокурора (ч. 2 ст. 214 КПК України).

Водночас ч. 3 ст. 214 КПК України передбачає можливість до внесення відомостей до ЄРДР для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку, у тому числі відібрання пояснень. Згідно із пунктом 1 глави 2 розділу І, пунктом 2 глави 1 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298, до Реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, тобто кримінально караного вчинку. При цьому слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Отже підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких убачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Такий правовий висновок щодо застосування норм ст. 214 КПК України, викладений у постанові Верховного Суду від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18.

У будь-якому разі не можна визнати допустимим доказом показання з чужих слів, якщо вони даються слідчим, прокурором, співробітником оперативного підрозділу або іншою особою стосовно пояснень осіб, наданих слідчому, прокурору або співробітнику оперативного підрозділу під час здійснення ними кримінального провадження (ч. 7 ст. 97 КПК України).

Усні припущення скаржника з посиланням на невстановленого слідчого чи/або оперативного уповноваженого ГУНП в Кіровоградській області є завідомо недопустимим доказом, на який не можна посилатись при доказуванні.

Скаржнику не подобається сам факт проведенням досудового розслідування 000034. Отже ОСОБА_3 обрав хибний спосіб захисту, оскільки чинна редакція КПК України передбачає процесуальну можливість оскаржити дії представників сторони обвинувачення по кримінальному провадженню 000034, а не використовувати належні процесуальні права з метою опосередкованого впливу на представників сторони обвинувачення під час організації ними проведення ефективного досудового розслідування.

Пунктом 18 ч. 1 ст. 3 КПК України передбачено, що завданням слідчого судді є захист прав учасників кримінального провадження. Одним з завдань кримінального провадження є вимога про те, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України). Таким чином констатую, що захист суспільно важливих відносин не можна виправдати перерахованими усними припущеннями невстановлених осіб. Скаржник не подав інших доказів на підтвердження висловлених ними припущень, отже заява не містить відомостей про вчинення діяння, передбаченого нормою кримінального закону. Наведені в заяві та скарзі обставини не містять ознак злочину, не є кримінально караними діяннями.

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає достатні підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають лише ті заяви та повідомлення, які містять відомості про конкретне кримінальне правопорушення. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться в ч. 4 ст. 214 КПК України.

У цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України, зокрема пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Таким чином, повідомлення скаржника про притягнення Начальника СУ ГУНП в Кіровоградській області до відповідальності за своїм змістом і суттю, не є повідомленням про злочин, оскільки не містить конкретних і достатніх даних про можливе вчинення особою саме кримінального правопорушення, передбаченого певною статтею Кримінального кодексу України, тобто сукупності обов`язкових ознак конкретного злочину, які дозволяють відмежовувати таке діяння від інших правопорушень, що не становлять суспільної небезпеки. Викладені в повідомленні відомості не свідчать про кримінальну протиправність діянь та їх караність за кримінальним законом, у зв`язку з чим вони не підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За таких умов рішення ДБР про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР за повідомленням скаржника є правомірним і прийнято з дотриманням порядку, визначеного чинним законодавством.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 306, 307, 309, 376 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на відмову службових осіб Третього слідчого відділу з дисклокацією у місті Кропивницькому Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зазначені у поданій ним заяві від 22 травня 2023 року; зобов`язати внести такі відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1