У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.08.2023 Справа №607/14229/23

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Тернополі клопотання прокурора Тернопільської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Тернопільської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000270 від 21.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, про накладення арешту на майно, яке було вилучене 28 липня 2023 року під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у будинку АДРЕСА_1 , а саме мобільний телефон марки «Redmi» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 із сім-карткою № НОМЕР_3 , шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження.

Подане клопотання мотивоване тим, що СУ ГУНП в Тернопільській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000270 від 21.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №2102-IX, затверджено Указ Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», відповідно до якого в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, який продовжено до 18.08.2023 року.

Частиною 2-9 постанови Кабінету Міністрів України №57 від 27.01.1995 «Про затвердження Правил перетинання державного кордону громадянами України» встановлено, що у разі введення в Україні воєнного стану пропуск через державний кордон водіїв транспортних засобів суб`єктів господарювання, які мають ліцензію на право провадження господарської діяльності з міжнародних перевезень вантажів та пасажирів автомобільним транспортом (далі - ліцензіати), здійснюється уповноваженими службовими особами Держприкордонслужби за умови виконання правил перетину державного кордону України та за наявності інформації про особу у відповідній інформаційній системі, адміністратором якої є Укртрансбезпека. Інформація про водіїв, зазначених в абзаці першому цього пункту, вноситься до відповідної інформаційної системи, адміністратором якої є Укртрансбезпека, на підставі заявки ліцензіата. Перетин державного кордону здійснюється особою, зазначеною в абзаці першому цього пункту, лише на транспортному засобі, який є засобом провадження господарської діяльності ліцензіата, повна маса якого становить 3500 кілограмів та більше. Укртрансбезпека проводить перевірку інформації про транспортний засіб на основі даних, що містяться в Єдиному державному реєстрі транспортних засобів, та вносить відповідні дані до Єдиного комплексу інформаційних систем (далі ЄКІС) Укртрансбезпеки. На одному транспортному засобі державний кордон можуть одночасно перетинати: один водій на вантажному транспортному засобі ліцензіата; два водії на пасажирському транспортному засобі (автобусі) ліцензіата. Особи, зазначені в абзаці першому цього пункту, можуть безперервно перебувати за кордоном не більше 60 календарних днів з дня перетину державного кордону.

В ході досудового розслідування встановлено, що група осіб, за попередньою змовою, з корисливих мотивів, шляхом внесення недостовірної інформації через електронний кабінет перевізника Системи «Шлях» (електронний сервіс «Заявка на перетин 18-60»), до ЄКІС, адміністратором якої є Укртрансбезпека, а саме про те, що особи являються водіями транспортного засобу суб`єкту господарювання, який має ліцензію на право провадження господарської діяльності з міжнародних перевезень вантажів, а також наданням таких транспортних засобів, організовують та сприяють у незаконному переправлені осіб через державний кордон України.

Під час проведення слідчих дій встановлено, що до вказаної злочинної діяльності причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 .

28.07.2023 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , а саме у будинку АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено майно останнього, а саме мобільний телефон марки «Redmi» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 із сім-карткою № НОМЕР_3 .

Посилаючись на те, що вищевказані речі постановою заступника начальника відділу СУ ГУНП у Тернопільській області ОСОБА_5 від 28.07.2023 визнано речовими доказами та вказані речі мають значення під час розслідування даного кримінального провадження, самостійно або в сукупності із іншими доказами мають суттєве значення для встановлення об`єктивної істини, прокурор у клопотанні ставить питання про накладення арешту на вищевказане майно, з метою збереження речових доказів.

Прокурор ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилася, однак подала слідчому судді заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує та просить задовольнити.

Володілець майна в судове засідання не з`явився, заяв та клопотань не подавав.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється, оскільки в судове засідання не прибули всі особи, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

В судовому засіданні встановлено, що у провадженні СУ ГУНП в Тернопільській області перебувають матеріали кримінального провадження за № 0000270 від 21.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

У клопотанні прокурора наведені відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, які в сукупності з доданими матеріалами кримінального провадження дають слідчому судді підстави дійти висновку, що було вчинено вказане кримінальне правопорушення, що підтверджується долученими до клопотання доказами: витягом з ЄРДР № 0000270 від 21.02.2023; повідомлення про виявлення кримінального правопорушення від 21.02.2023, протокол обшуку від 28.07.2023, іншими долученими до клопотання матеріалами.

Як вбачається із клопотання, прокурор просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні № 0000270 від 21.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Постановою заступника начальника відділу СУ ГУНП у Тернопільській області ОСОБА_5 від 28.07.2023 зазначене у клопотанні майно, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000270 від 21.02.2023.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Частиною другою цієї статті визначено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, що передбачено п. 1 ч.2 ст.170 КПК України.

Правилами ч.3 ст.170 КПК України передбачено, що в такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У статті 98 КПК України визначені такі критерії щодо речових доказів: матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони місять ознаки, зазначені у частині першій цієї статті.

Враховуючи те, що майно, яке було вилучене 28 липня 2023 року під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у будинку АДРЕСА_1 , належить до категорії майна, що має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні, відповідає критеріям, зазначеним у ч.1 ст.98, п.1 ч.2, ч.3 ст.170 КПК України, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження даних речей, на такі слід накласти арешт.

Стороною кримінального провадження, яка звернулась з клопотанням, доведено наявність достатніх підстав вважати, що зазначене у клопотанні майно є речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому є необхідність у накладені арешту на нього з метою збереження речових доказів до з`ясування всіх обставин кримінального провадження.

Водночас, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження, а обставини кримінального провадження станом на час прийняття процесуального рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане у клопотанні майно.

Керуючись ст.ст.98, 167, 170 - 173, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Тернопільської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене 28 липня 2023 року під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у будинку АДРЕСА_1 , а саме мобільний телефон марки «Redmi» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 із сім-карткою № НОМЕР_3 , шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Тернопільської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, особи, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1