Справа №463/4459/23
Провадження №1-кс/463/3843/23
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

06 червня 2023 року м. Львів

Слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м. Києва, раніше не судимого, який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2, ч.3 ст.307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова, до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2, ч.3 ст.307 КК України незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин; незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин, в особливо великих розмірах.

Зокрема, ОСОБА_5 у невстановлений досудовим слідством час та у невстановленому досудовим слідством місці, але не пізніше 03.06.2023, маючи єдиний умисел на незаконне збагачення шляхом придбання, зберігання з метою збуту та незаконний збут особливо небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено, в порушення вимог Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовин і прекурсори», використовуючи багатоплатформовий клауд-месенджер «Telegram», незаконно придбав у невстановленої досудовим розслідуванням особи особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено «PVP», яка містилась у 15 поліетиленових згортках та особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено «мефедрон», яка містилась в 1 поліетиленовому згортку, та незаконно зберігав такі при собі з метою їх подальшого збуту до 03.06.2023. Тобто свідомо придбав особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено та зберігав такі у відповідному фасуванні, що об`єктивно перевищує його потреби, тобто придбав їх з метою збуту.

Так, в період часу з 22:39год. 03.06.2023 до 00:02год. 04.06.2023, поблизу будинку №9 на вулиці Сянській у місті Львові, в ході проведення затримання ОСОБА_5 в порядку, передбаченому ст.208 КПК України, працівниками поліції виявлено та вилучено 15 згортків, обмотаних клейкою стрічкою синього кольору, в яких містилася кристалоподібна речовина блакитного кольору, яка являється особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено «PVP».

Крім цього, під час затримання у ОСОБА_5 виявлено та вилучено 1 згорток, обмотаний клейкою стрічкою синього кольору, в якому містилася кристалоподібна речовина білого кольору, яка являється особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено «мефедроном».

Крім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 у невстановлений досудовим слідством час та у невстановленому досудовим слідством місці, але не пізніше 03.06.2023, маючи єдиний умисел на незаконне збагачення шляхом придбання, зберігання з метою збуту та незаконний збут особливо небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено, в порушення вимог Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовин і прекурсори», використовуючи багатоплатформовий клауд-месенджер «Telegram», незаконно придбав у невстановленої досудовим розслідуванням особи особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено «PVP», та незаконно зберігав таку за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 , з метою подальшого збуту, до 03.06.2023.

Так, в період часу з 01:47 год. 04.06.2023 до 03:37 год. 04.06.2023, у квартирному приміщенні, що за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_5 , було проведено невідкладний обшук, в ході якого виявлено та вилучено 1 прозорий зіп-пакет із кристалоподібною речовиною блакитного кольору, яка являється особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено «PVP», масою 31,4913 грам, що становить особливо великі розміри.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованих йому кримінальних правопорушень, яке, в тому числі, належить до категорії особливо тяжких злочинів (ч.3 ст.307 КК України) та за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна. Обгрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам чинного законодавства та вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України для застосування вказаного виду запобіжного заходу, а саме: є достатні підстави, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки за вчинені злочини передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна, і це вже само по собі є підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Може впливати на свідків та експерта у кримінальному провадженні. Може вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того, прокурор вважає, що підозрюваний залишаючись на свободі може іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню. Є працездатною особою, ніде не працює, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, тяжкими захворюваннями не страждає, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Захисник в судовому засіданні проти застосування щодо підозрюваного безальтернативного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив та просив застосувати до такого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з підстав необґрунтованості підозри та відсутності в діях підозрюваного ризиків, передбачених ст..177 КПК України, які слідчим та прокурором формально перелічені. Зазначив, що у випадку, якщо суд прийде до висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, то просив визначити підозрюваному альтернативний вид запобіжного заходу у вигляді застави.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого за погодженням з прокурором підлягає до часткового задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання 03.06.2023 року до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження №0001570 за ч.2, ч.3 ст.307 КК України.

04 червня 2023 року ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

05 червня 2023 року ОСОБА_5 , повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2, ч.3 ст.307 КК України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.2, ч.3 ст.307 КК України. Зокрема обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами у матеріалах кримінального провадження, а саме: рапортом інспектора взводу 1 роти ТОР УПП у Львівській області ДПП НП України від 03.06.2023; протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 03.06.2023; протоколом обшуку від 04.06.2023; висновком експерта №СЕ-19/114-23/10160-НЗПРАП від 05.06.2023, за результатами експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів; речовими доказами по даному кримінальному провадженню та іншими матеріалами кримінального провадження.

Оцінюючи наведені слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ризиків передбачених ст.177 КПК України: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків, експерта у кримінальному провадженні, вчинити інші кримінальні правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, яке, в тому числі, належить до категорії особливо тяжких злочинів (ч.3 ст.307 КК України) та за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна. Крім того, кримінальні правопорушення у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу та спрямоване на грубе порушення суспільних відносин у сфері обігу наркотичних засобів. Вказані обставини в своїй сукупності підтверджують, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, є працездатною особою, тяжкими захворюваннями не страждає, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, а тому покликання представників органу досудового розслідування та органу прокуратури в цій частині суд вважає обгрунтованими та належно вмотивованими.

Тому з урахуванням обставин справи та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, враховуючи тяжкість вчиненого злочину та час його вчинення (в умовах воєнного стану), суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання слідчого за погодженням з прокурором про застосування до підозрюваного найжорсткішого за своєю суттю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів суд вважає за можливе визначити у відповідності до п.3 ч.5 ст.182 КПК України підозрюваному відповідний розмір застави, оскільки невизначення розміру застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів (п.5 ч.4 ст.183 КПк України) не є імперативною нормою та належить до дискреційних повноважень суду (має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні).

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цьогокодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022№ 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжено. Востаннє Указом Президента України від 01.05.2023 № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 01 травня 2023 року № 9259-IX, продовжено строк воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваному розмір застави вважає, що така має бути співмірною із матеріальним становищем особи та вчиненим ним діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити, а тому суд враховуючи обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , його майновий та сімейний стан, стан здоров`я, інші дані про його особу та ризики, передбачені ст.177 КПК України, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720,00 грн. з покладенням на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 182, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Львівській установі виконання покарань №19 Західного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції України.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів, а саме: з моменту затримання підозрюваного о 22.30 год. 03.06.2023 року до 22.30 год. 01.08.2023 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720,00 грн. (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять гривень нуль копійок).

У випадку внесення вказаного розміру застави, на відповідний рахунок ОСОБА_5 , звільняється з-під варти в порядку визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покладаються такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження.

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В решті клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1