Справа № 509/5388/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2023 року смт Овідіополь

Колегія суддів Овідіопольського районного суду Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю: прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду смт.Овідіополь кримінальне провадження з обвинувальним актом за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.111 ч.2, 307 ч.2 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Овідіопольського районного суду Одеської області перебувають матеріали зазначеного кримінального провадження.

Прокурором заявлено клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу тримання під вартою, яке мотивовано наявністю ризиків передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Захисник та обвинувачений проти задоволення клопотання прокурора заперечують.

Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити та обрати обвинуваченій запобіжний захід тримання під вартою, з наступних підстав.

Як передбачено ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Частиною 1 ст.177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1)переховуватися від органі досудового розслідування та/або суду;

2)знищити,сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Стаття 178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1)вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2)тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3)вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5)наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6)репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7)майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8)наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9)дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як зазначено у ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Як видно з клопотання прокурора, відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, якими обґрунтовується наявність підстав для застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, а саме:

- п.1 ч.1 ст.177 КПК України: може переховуватися від суду, так як усвідомлюючи особливу суворість покарання, яке йому загрожує у випадку визнання судом винуватим, в умовах воєнного стану введеного на території України та часткової не контрольованості державних кордонів України, може переховуватись від суду в тому числі і на території інших держав. Підтверджується тяжкістю покарання, яке передбачене санкцією статті, за якою обвинувачується. Прямим зв`язком із певними представниками держави-агресора рф. Проживанням у Одеському районі Одеської області, що є фактично прикордонним районом розташованому поруч державного кордону України з Республікою Молдовою. Відсутністю постійного, офіційного місця роботи, засобів існування та ін.;

- п.3 ч.1 ст.177 КПК України: може незаконно впливати на свідків які вказують на нього як на особу, що вчинила діяння, які, підпадають під ознаки інкримінованого йому кримінального правопорушення. Свідки ще не допитувались в суді для безпосереднього сприйняття їх показань судом;

- п.5 ч.1 ст.177 КПК України: зможе продовжити кримінальне правопорушення, в якому обґрунтовано обвинувачується, адже його діяльність носила цілеспрямований характер, була усвідомленою та мала найвищий ступінь суспільної небезпеки. Продовження цієї діяльності, за умови доступності засобів мобільного зв`язку, комп`ютерної техніки, відповідних програмних забезпечень, тощо, а також бажання суб`єкту злочину налагодити, а після мати стали зв`язки із представниками спеціальних служб держави-агресора російської федерації та допомагати у проведенні підривної діяльності проти України, під час дії воєнного стану. Підтверджується мотивами неприйняття ним державності України, прихильності приєднання території України до Російської Федерації або створення на її території проросійських псевдодержавних утворень, підтримки збройної агресії російської федерації проти України, визнання її правомірною і сприяння їй своїми умисними діями.

Враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, суд вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, що застосування запобіжного заходу у відношенні обвинуваченого у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Тримання під вартою обвинуваченого як запобіжний захід відповідає особі обвинуваченого, характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінується та позбавляє можливості перешкодити інтересам правосуддя.

Як передбачено ч.4 ст.183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114 - 2, 258-258 - 6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 КК України.

З огляду на положення ч.4 ст.183 КПК України суд не визначає розмір застави.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 314, 315 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 діб до 05.11.2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3