Справа №639/4318/23
Провадження №1-кс/639/1352/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного 02.08.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000709 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Мотивоване клопотання тим, що у провадженні СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження внесені до ЄРДР за №0000709 від 02.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, - таємне викрадення чужого майна, вчинене в умовах воєнного стану.

Під час досудового розслідування встановлено, що 02.08.2023 р. о 03 годині 00 хвилин невстановлена особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , діючи у період воєнного стану, таємно викрала два навісних внутрішніх кондиціонери «OSAKA» з приміщення торгового павільйону «АТТІКА», розташованого за вказаною адресою, спричинивши матеріальні збитки.

В подальшому, 02.08.2023 р. в ході огляду місця події на відкритій ділянці місцевості поблизу будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , було встановлено громадянина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого: АДРЕСА_2 , який пояснив, що 02.08.2023 р. він вирішив викрасти два внутрішніх кондиціонери «OSAKA» з приміщення торгового павільйону «АТТІКА», розташованого за вказаною адресою, за допомогою інструментів він зняв кондиціонери, склав на тачку, та розпорядився ними на власний розсуд.

Далі, 02.08.2023 р. в період часу з 03:15 до 04:40 було проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості поблизу будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено:

1.Викрутка з прорезиненою чорно зеленою ручкою;

2.Плоскогубці «Сила» з прорезиненими синіми ручками;

3.Ножівка по металу металева «Завод ПОРШЕНЬ»;

4.Металева тачка синього кольору на двох колесах;

5.Молоток з темною дерев?яною ручкою.

Слідчим СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 02.08.2023 вказані предмети було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор зазначає, що вказані речі (предмети) мають доказове значення за даним кримінальним провадженням, визнані речовими доказами та зможуть сприяти розкриттю даного кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а також мають значення для встановлення істини під час досудового розслідування.

Метою накладення арешту є збереження речових доказів.

Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази, з метою збереження речових доказів, у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності, вказала, що підтримує подане клопотання в повному обсязі та просить його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання також не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття прокурора та власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Судовим розглядом встановлено, що у провадженні СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження внесені до ЄРДР за №0000709 від 02.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, - таємне викрадення чужого майна, вчинене в умовах воєнного стану.

02.08.2023 р. в ході огляду місця події на відкритій ділянці місцевості поблизу будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , було встановлено громадянина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого: АДРЕСА_2 , який пояснив, що 02.08.2023 р. він вирішив викрасти два внутрішніх кондиціонери «OSAKA» з приміщення торгового павільйону «АТТІКА», розташованого за вказаною адресою, за допомогою інструментів він зняв кондиціонери, склав на тачку, та розпорядився ними на власний розсуд.

Далі, 02.08.2023 р. в період часу з 03:15 до 04:40 було проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості поблизу будівлі за адресою: м. Харків, вул. Петра Балбочана, буд. 1, в ході якого було виявлено та вилучено:

-викрутка з прорезиненою чорно зеленою ручкою;

-плоскогубці «Сила» з прорезиненими синіми ручками;

-ножівка по металу металева «Завод ПОРШЕНЬ»;

-металева тачка синього кольору на двох колесах;

-молоток з темною дерев?яною ручкою.

Слідчим СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 02.08.2023 вказані предмети було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України), у цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучене під час огляду місця події майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, а також зберегло на собі його сліди, у зв`язку із чим воно має доказове значення у кримінальному провадженні. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам, з метою ухиляння від притягнення до кримінальної відповідальності, накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 167-175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування, яке було вилучено в ході огляду місця події від 02.08.2023 року на відкритій ділянці місцевості поблизу будівлі за адресою: м. Харків, вул. Петра Балбочана, буд. 1, а саме:

1.Викрутка з прорезиненою чорно зеленою ручкою;

2.Плоскогубці «Сила» з прорезиненими синіми ручками;

3.Ножівка по металу металева «Завод ПОРШЕНЬ»;

4.Металева тачка синього кольору на двох колесах;

5.Молоток з темною дерев?яною ручкою.

Зберігати вилучене майно у камері схову речових доказів ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1