УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю прокурора ОСОБА_2 ,

підозрюваної ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_2 , про продовження строку тримання під вартою:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, громадянки України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, по кримінальному провадженню внесеному до ЄРДР за №0000290 від 24.05.2022 року,-

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_2 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні №0000290 від 24.05.2022 року.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначає про те, що СУ ГУ НП у м Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000290 від 24.05.2022 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а також за підозрою ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 332 КК України.

13.04.2023 ОСОБА_3 повідомлено про підозру в заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України обґрунтовується доказами, які зібрані у кримінальному провадженні, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 10.06.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 12.09.2022; протоколом огляду, ідентифікації та вручення копій документів від 16.09.2022; інформацією із КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації»; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 10.11.2022; протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 19.01.2023; протоколом огляду та добровільної видачі від 20.01.2023; протоколом огляду та добровільної видачі від 25.01.2023; протоколом огляду та добровільної видачі від 04.03.2023; протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 06.03.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 04.04.2023; протоколом огляду та добровільної видачі від 04.04.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 07.04.2023; протоколом огляду, ідентифікації та вручення копій документів від 07.04.2023; протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів і несправжніх (імітаційних) засобів від 12.04.2023; протоколом огляду, ідентифікації та вручення предметів і грошових коштів від 12.04.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 13.04.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 13.04.2023; висновком експерта №СЕ-19/111-23/22973-ДД; висновком експерта №СЕ-19/111-23/22957-ДД; протоколом обшуку від 13.04.2023, що за адресою: АДРЕСА_3; протоколом огляду речей, вилучених за адресою: АДРЕСА_3 від 28.04.2023; протоколом обшуку від 13.04.2023 за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 13.04.2023; протоколом огляду речей, вилучених за адресою: АДРЕСА_2 від 01.05.2023; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_9 від 13.04.2023; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_7 від 13.04.2023; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_8 від 13.04.2023; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

14.04.2023 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва відносно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 грн.

В обґрунтування свого клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим зазначено, що ОСОБА_3 інкримінуються діяння, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до особливо тяжкого злочину, відповідальність за яке передбачає виключно позбавлення волі строком від 5 до 12 років з конфіскацією майна, ризики, які враховувались судом раніше, не змінились та не зменшились, а застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної та запобігти існуючим ризикам щодо можливості переховування від органу досудового слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності; незаконно впливати на свідків або потерпілих у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання з наведених у ньому підстав.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання та просив застосовувати відносно ОСОБА_3 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрювана ОСОБА_3 підтримав позицію свого захисника, та зазначила, що свою вину в інкримінованому їй правопорушенні визнає частково, відтак просила застосувати відносно неї запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що СУ ГУ НП у м Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000290 від 24.05.2022 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а також за підозрою ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 332 КК України.

13.04.2023 ОСОБА_3 повідомлено про підозру в заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

14.04.2023 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва відносно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 грн.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_3 , та причетність підозрюваної до вчиненого, свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Таким чином, враховуючи поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваної у вчиненні інкримінованого їй злочину, правильність кваліфікації її дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваної, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Водночас, при розгляді клопотання та вирішенні питання про доцільність продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшилися та продовжують існувати або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Так, аналізуючи зазначені слідчим та прокурором ризики, слідчий суддя враховує, що ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваної визнано ризики переховування від органу досудового слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності; незаконно впливати на свідків або потерпілих у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вирішуючи питання про продовження існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відзначає, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак, в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя бере до уваги, що існує ймовірність того, що ОСОБА_3 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого їй злочину, вчинить дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Так, інкриміноване ОСОБА_3 діяння відповідно до ст. 12 КК України віднесено до особливо тяжкого злочину, відповідальність за яке передбачено виключно у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 12 років з конфіскацією майна, у зв`язку з чим є всі підстави вважати, що тяжкість покарання у разі визнання судом її винною сама по собі може бути обставиною, яка може обумовити ризик переховування останньої від органів досудового розслідування, суду.

Водночас, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «W. проти Швейцарії» від 26.01.1993 небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Також, що стосується ризику втечі підозрюваного, то Європейський суд з прав людини вказує, що він не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитися з посиланням на ряд інших факторів, які можуть підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня «Панченко проти Росії». Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню «Бекчиєв проти Молдови».

Так, в судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що підозрювана є вдовою, дітей на утриманні не має, постійного місця роботи не має, що вказує на відсутність стримуючих факторів щодо ненастання даного ризику та відсутність міцних соціальних зв`язків.

Крім того, слідчий суддя також вважає доведеним існування ризику того, що ОСОБА_3 може незаконно впливати на свідків або потерпілих у кримінальному провадженні, оскільки суд сприймає всі докази безпосередньо та може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання та не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. А тому з метою зміни ними своїх показань або безпідставної відмови від них підозрювана зможе впливати на них шляхом тиску, підбурювання, вмовляння, залякування чи підкупу, що буде перешкоджати здійсненню об`єктивного досудового розслідування.

Ґрунтується на матеріалах клопотання також і доводи сторони обвинувачення про наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_3 стороною обвинувачення підозрюється у заволодінні чужим майном (шахрайство) вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, в особливо великому розмірі. Також, на підтвердження вказаного ризику вказує те, що ОСОБА_3 раніше неодноразово судима, останній раз 19.05.2023 Деснянським районним судом м. Києва до 11 років позбавлення волі.

Таким чином, слідчий суддя вважає доведеними наявність раніше заявлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Продовження строку тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_3 не порушує її права на судовий розгляд упродовж розумного строку, оскільки відповідно до п. 110 Рішення ЄСПЛ «Кудла проти Польщі» тривале тримання під вартою може бути виправдане у кожному окремому випадку за наявності конкретних ознак існуючої необхідності захисту інтересів суспільства, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції.

При цьому, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваної ОСОБА_3 , а також те, що вона обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до положень ст. 12 КК України віднесено до категорії особливо тяжких кримінальних правопорушень, слідчий суддя не знаходить підстав для скасування чи обрання іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Водночас, даних про незадовільний стан здоров`я підозрюваної ОСОБА_3 або існування інших обставин, що виключали би можливість тримання під вартою останньої, слідчому судді не надано.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на мотив та спосіб вчинення кримінального правопорушення, який має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої тяжкими наслідками не лише для конкретних осіб, а і для суспільства в цілому, наявністю реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Також слідчий суддя вважає доведеними і об`єктивні обставини, що полягають у неможливості завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою, оскільки в рамках даного кримінального провадження необхідно провести ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, а саме: отримати з Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України чотири висновки судових оціночно-будівельних експертиз; отримати відповіді на запити з КП «Білоцерківського міжміського БТІ», КП Київської обласної ради «Південне БТІ», Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Народних депутатів Київської області, ЦНАП при Білоцерківській міській раді, Ленінського районного суду м. Харкова, Шевченківського районного суду м. Києва, Подільського відділу державної виконавчої служби у м. Києві, Деснянського районного суду м. Києва, СУ ГУНП у Київській області; отримати розсекречені протоколи проведення негласних слідчих (розшукових) дій з ДСР НП України в порядку ст.ст. 260, 263 269 КПК України; повідомити зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру в кінцевій редакції ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_3 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ; провести інші процесуальні, слідчі (розшукові) дії, необхідність в яких може виникнути в ході досудового розслідування кримінального провадження; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, а ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які існували на момент вирішення слідчим суддею питання про застосування до підозрюваної такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, не зменшилися та продовжують існувати.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Водночас, слідчий суддя відзначає, що постановою Заступника керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_18 від 25.05.2023 строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжений до трьох місяців, а тому, враховуючи викладене, строк дії ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід встановити з урахуванням зазначеного терміну, як це передбачено положеннями ч. 3 ст. 197 КПК України.

Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, слідчий суддя враховує не лише обсяг повідомленої підозри, а також і правові позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до яких розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гафа проти Мальти»).

Відтак, з однієї сторони розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншої - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

З огляду на викладене, враховуючи конкретні обставини справи, зокрема, наявність обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_3 до вчинення злочину з корисливого мотиву, а також враховуючи майновий стан підозрюваної, яка не працевлаштована, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214 720 гривень, є співмірною з існуючими ризиками її втрати та в достатній мірі, з урахуванням обставин кримінального правопорушення та майнового стану підозрюваного, на даний час буде гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків і не суперечитиме положенням ст. 182 КПК України.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 - задовольнити частково.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали про продовження строку тримання ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою, визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 10 червня 2023 року, включно.

Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214 720 грн. (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави:

Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві,

,

МФО: 820172,

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ,

р/р: № UA1012089,

призначення платежу: застава за підозрюваного.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- не відлучатися за межі м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії покладених на підозрювану ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою слідчого судді обов`язків - 60 днів з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави у розмірі, визначеному судом.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1