УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2023 року

м. Київ

справа № 757/10614/22

провадження № 51 - 4175 ск 23

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати

Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу представника ТОВ «Голдберрі» - адвоката ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 19 червня 2023 року,

встановив:

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02 травня 2023 року залишено без задоволення скаргу представника ТОВ «Голдберрі» на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 19 квітня 2022 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 червня 2023 рокуповернуто апеляційну скаргу представника ТОВ «Голдберрі» - адвоката ОСОБА_4 на вищезазначену ухвалу слідчого судді, оскільки апеляційну скаргу подано поза межами строку на апеляційне оскарження, а особа, яка її подала не ставить питання про його поновлення.

Не погоджуючись із ухвалою суду апеляційної інстанції, представник ТОВ «Голдберрі» - адвокат ОСОБА_4 звернулась з касаційною скаргою, в якій вона просить скасувати ухвалу апеляційного суду та призначити новий розгляд в суді апеляційної інстанції.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.

Для вирішення питання про те, чи дотрималася особа, яка подала апеляційну скаргу, передбаченого ст. 395 КПК строку на апеляційне оскарження, необхідно чітко встановити початок перебігу вказаного строку та його закінчення.

Процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності. Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Абзацом 2 ч. 3 цієї ж статті встановлено, що у разі якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Таким чином, ст. 395 КПК розмежовує строки апеляційного оскарження ухвали суду або слідчого судді для осіб, які викликалися судом, та ухвали, постановленої судом без виклику особи, яка її оскаржувала. Для особи, яка оскаржує ухвалу слідчого судді, постановлену в провадженні, де порушено порядок виклику особи внаслідок недотримання правил повідомлення про час, день та місце судового розгляду, кримінальне процесуальне законодавство пов`язує початок перебігу строку апеляційного оскарження такої ухвали з моментом її оголошення, а не з часом отримання копії судового рішення.

Постановляючи рішення про повернення апеляційної скарги адвоката ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02 травня 2023 року, суд апеляційної інстанції виходив зі змісту оскарженої ухвали слідчого судді, де указано, що ухвала слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва від 02 травня 2023 року постановлена в судовому засіданні з викликом адвоката ОСОБА_4 , яка до суду подала заяву про розгляд за її відсутності, а тому обґрунтовано керувався положеннями п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК, з чого дійшов висновку, що строк апеляційного оскарження цієї ухвали почався з моменту її оголошення.

За доводами касаційної скарги та змістом оскарженого судового рішення йдеться про те, що судовий розгляд здійснювався з викликом особи, тобто в порядку, де порушення судом вимог щодо виклику особи внаслідок недотримання правил повідомлення про час, день та місце судового розгляду, може бути підставою до поновлення пропущеного процесуального строку на оскарження судового рішення.

Апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02 травня 2021 року адвокат ОСОБА_4 подала 12 червня 2023 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження. Питання про поновлення такого строку скаржниця не порушувала. Суд апеляційної інстанції позбавлений процесуальної можливості за власною ініціативою поновити пропущений строк на апеляційне оскарження за відсутності відповідного клопотання особи, яка подає апеляційну скаргу.

Вищенаведене узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04 листопада 2019 року у справі № 760/12179/16-к.

Згідно з приписами п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення процесуального строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Таким чином оскаржена ухвала апеляційного суду відповідає вимогам кримінального процесуального закону. Обґрунтованих доводів, що спростовують висновки апеляційного суду, касаційна скарга не містить.

Керуючись п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК, Суд

постановив:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника ТОВ «Голдберрі» - адвоката ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 19 червня 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3