Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2905/19
Провадження № 1-кп/376/22/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" липня 2023 р. Сквирський районний суд Київської області

у складі: Головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Сквирського районного суду Київської області кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2,4 ст. 185 КК України,

Встановив:

В судове засідання потерпілі ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 не з`явились, будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомили, заяв про відкладення розгляду кримінального провадження не надали.

Відповідно до вимог ст. 325 КПК України якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду. Суд має право накласти грошове стягнення на потерпілого у випадках та порядку, передбачених главою 12 цього Кодексу.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 наполягав на виклику в судове засідання потерпілої ОСОБА_8 , а також просив суд відкласти судове засідання на підставі вимог ст. 325 КПК України.

Учасники справи підтримали клопотання обвинуваченого, щодо відкладення розгляду справи.

Також, до канцелярії Сквирського районного суду Київської області надійшло клопотання прокурора ОСОБА_9 про продовження запобіжного заходу, обраного щодо обвинуваченого ОСОБА_4 під час досудового розслідування у вигляді тримання під вартою в обґрунтування якого вказав, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, існують ризики переховуватися від суду, ризики незаконно впливати на потерпілих та свідків, а також ризик вчиняти інші кримінальні провадження, оскільки відносно ОСОБА_4 в провадженні суду перебуває ще 5 кримінальних проваджень.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні щодо клопотання прокурора залишив на розсуд суду та заявив клопотання про визначення обвинуваченому ОСОБА_4 мінімальної суми застави, так як обвинувачений має намір вступити до лав Збройних Сил України.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав клопотання захисника про визначенню розміру застави.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечувала, щодо встановлення обвинуваченому ОСОБА_4 мінімальної суми застави та просила застосувати максимальний розмір застави, з урахуванням тяжкості та кількості кримінальних правопорушень.

Суд, вислухавши клопотання та думку учасників процесу, вважає, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню, клопотання сторони захисту про визначення мінімального розміру застави підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

2. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

3. При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

4. Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

5. Розмір застави визначається у таких межах:

1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

6. Підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

7. У випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

8. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

9. Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

10. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

11. Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Частиною 3 ст. 331 КПК України передбачено, що за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Частинами 1, 2 ст. 177 КПК України, передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Враховуючи тяжкість злочинів, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_10 , тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у злочинах, враховуючи його вік, стан здоров`я, а також враховуючи, що ризики зазначені в ухвалі слідчого судді Сквирського районного суду Київської області від 10.02.2023 року про обрання запобіжного заходу на цей час не змінились, не надано будь-яких доказів про наявність підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який, а також суд враховує, що відносно ОСОБА_4 у Сквирському районному суді Київської області перебуває ще п`ять кримінальних проваджень за корисливі злочини, суд вважає продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обраний під час досудового розслідування строком на два місяці.

Крім того, враховуючи вищевказані обставини та на підставі вимог ст. 182 КПК України, суд вважає визначити розмір застави для звільнення з під варти у розмірі 25 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 177, 182,197, 331, 369-372,395 КПК України , суд,-

ПОСТАНОВИВ:

На підставі вимог ст. 325 КПК України відкласти судове засідання в кримінальному провадженні № 376/2905/19 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2,4 ст. 185 КК України на 28.08.2023року на 11 год. 20 хв.

Клопотання прокурора Сквирського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_9 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою до 17.09.2023 року.

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про встановлення мінімальної суми застави - задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 67 100 грн.

Застава може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА України у Київській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до суду за вимогою;

- не відлучатися з м. Сквира Київської області, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- уникати спілкування з свідками по справі.

- здати закордонний паспорт чи інший документ, що надає право виїзду за межі України на зберігання до відповідного органу державної влади.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо він, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Ухвала про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1