Справа № 214/2990/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2023 року Слідчий суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого слідчого відділення відділення поліції №4 Криворізького районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000067 від 31.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 301-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

17 липня 2023 року до слідчого судді Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого слідчого відділення відділення поліції №4 Криворізького районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта ОСОБА_3 про накладення арешту на вилучені під час обшуку речі або предмети, а саме: Ноутбук НР 4740S, разом з зарядним пристроєм; Флеш носії інформації: «SP», «SANDISK», «VERICO»; Жорсткий диск «WDELEMENTS з кабелем до нього»; Системний блок чорного кольору (без ідентифікуючих ознак).

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначив, що слідчим відділенням Слідчим відділенням ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000067 від 31.03.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 301-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на території Саксаганського району м. Кривого Рогу невстановлені особи на протязі січня-березня 2023 року здійснювали розповсюдження творів порнографічного характеру з елементами дитячої порнографічної через всесвітню мережу «Інтернет».

Під час досудового розслідування було надано доручення в порядку ст. 40 КПК України оперативним співробітникам УМП ГУНП в Дніпропетровській області під час виконання якого було оглянуто веб-сайт «ICACCOPS», який створений поліцією США для допомоги поліцейським всього світу у виявлені та документуванні кримінальних правопорушень, пов`язаних з розповсюдженням у всесвітній мережі «Інтернет» порнографічних відео-, фотоматеріалів з елементами дитячої порнографії, в ході огляду сайту було встановлено IP-адреси, які можуть бути причетні до розповсюдженню творів порнографічного характеру з елементами дитячої порнографії. Так серед інших було виявлено IP-адресу: НОМЕР_1 .

В подальшому було отримано тимчасовий доступ до документів ПрАТ «Київстар» та встановлено, що вказані IP-адреси закріплені за адресою: АДРЕСА_1 , яку використовує для виходу в мережу «Інтернет» ОСОБА_4 , що дає підстави вважати, що розповсюдження матеріалів порнографічного характеру з елементами дитячої порнографії може здійснюватись за вищевказаною адресою.

Слідчий до судового засідання не прибув, про дату та час судового засідання повідомлений належним чином, в свою чергу надав заяву відповідно до якої клопотання підтримує та просить суд його задовольнити.

Власник майна у судове засідання не прибув.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 172 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) неприбуття прокурора не перешкоджає розгляду клопотання.

Розглянувши клопотання та дослідивши документи, додані до клопотання, судом встановлено таке.

Тимчасове вилучення майна та арешт майна, на підставі п. п. 6, 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, є заходами забезпечення кримінального провадження.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Частиною 5 статті 237 КПК України передбачено, що при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

Згідно з положеннями ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з положеннями п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 статті 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У судовому засіданні встановлено достатньо підстав вважати про те, що вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 301-1 КК України, у зв`язку з чим, 13липня 2023 було проведено обшук квартири, за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого було виявлено та вилучено Ноутбук НР 4740S, разом з зарядним пристроєм; Флеш носії інформації: «SP», «SANDISK», «VERICO»; Жорсткий диск «WDELEMENTS з кабелем до нього»; Системний блок чорного кольору (без ідентифікуючих ознак).

Враховуючи вищенаведене, з метою попередження можливості забезпечити схоронність даних предметів та слідів залишених на них в якості речового доказу, проведення необхідних судових експертиз, не допущення його знищення, приховування, зникнення, слідчий суддя приходить до висновку, що незастосування такого виду забезпечення кримінального провадження як арешт майна, може негативно вплинути на кримінальне провадження та перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні, а тому клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170, 172, 173 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділення відділення поліції №4 Криворізького районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000067 від 31.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 301-1 КК України задовольнити повністю.

Накласти арешт на вилучені під час обшуку речі або предмети за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

-Ноутбук НР 4740S, разом з зарядним пристроєм;

Флеш носії інформації: «SP», «SANDISK», «

VERICO»; Жорсткий диск «WDELEMENTS з кабелем до нього»;

Системний блок чорного кольору (без ідентифікуючих ознак).

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1