Справа № 147/1085/23
Провадження № 1-кс/147/265/23
У Х В А Л А

15 серпня 2023 року смт Тростянець

Слідчий суддя Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , вивчивши клопотання дізнавача СД відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000052 від 14.08.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України,

в с т а н о в и в :

До Тростянецького районного суду Вінницької області надійшло клопотання дізнавача СД відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_2 , погоджене начальником Тростянецького відділу Гайсинської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000052 від 14.08.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України. В даному клопотанні дізнавач просить:

1. Накласти арешт на посів рослин соняшника, площею 13.3162 га, який розташований на земельній ділянці із кадастровим номером: :01:003:0137, з метою забезпечення збереження вказаних речових доказів шляхом встановлення заборони на вчинення будь-яких дій, пов`язаних зі збиранням врожаю соняшника із застосуванням спеціальної сільськогосподарської техніки або без такої, окрім осіб яким зазначене майно передано в управління;

2. Передати Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших кримінальних правопорушень (м. Київ, вул. Бориса Грінченка, 1, ) шляхом передачі в управління для реалізації посів рослин соняшника, площею 13.3162 га, який розташований на земельній ділянці із кадастровим номером: :01:003:0137 у порядку та на умовах, визначених ст.ст. 19, 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів».

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність повернення клопотання прокурору для усунення недоліків.

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно з ч.2 ст. 171 КПК України передбачено, що у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Частина 1 статті 64-2 КПК України визначає, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Згідно з ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Системний аналіз викладених норм дає підстави слідчому судді дійти висновку, що із клопотанням про арешт майна третьої особи має право звернутися виключно прокурор.

Слідчим суддею встановлено, що дізнавач просить накласти арешт на посів рослин соняшника, площею 13.3162 га, який розташований на земельній ділянці із кадастровим номером: :01:003:0137. Однак, в клопотанні не визначено хто є власником цього майна та процесуальний статус цього власника.

Крім того, дізнавач просить арешт на посів рослин соняшника, площею 13.3162 га, який розташований на земельній ділянці із кадастровим номером: :01:003:0137, з метою забезпечення збереження вказаних речових доказів шляхом встановлення заборони на вчинення будь-яких дій, пов`язаних зі збиранням врожаю соняшника із застосуванням спеціальної сільськогосподарської техніки або без такої, окрім осіб яким зазначене майно передано в управління. Проте, відповідно до постанови дізнавача від 14.08.2023 про приєднання до матеріалів кримінального провадження речових доказів, визнана речовим доказом та приєднана до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів земельна ділянка з кадастровим номером :01:003:0137, площею 13.3162 га, яка знаходиться у комунальній власності Тростянецької селищної ради, , адреса: 24300, смт Тростянець Гайсинського району Вінницької область вул. Соборна, 77, та яка не надана у власність або користування іншим фізичним та/або юридичним особам, а не рослини соняшника, на які дізнавач просить накласти арешт.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, в кримінальному провадженні №0000014 підозра жодній особі не повідомлена.

Враховуючи наведене вище, у зв`язку з тим, що в цьому кримінальному провадженні на час звернення до слідчого судді відсутні підозрювані, майно, на яке дізнавач просить накласти арешт, вважається майном третьої особи, а тому з клопотанням про його арешт, відповідно до ст. 64-2 КПК України, повинен звертатися виключно прокурор.

Також, в обгрунтування поданого клопотання дізнавач зокрема вказує, що 17.04.2023 в період часу з 10.34 год. до 10.42 год., проведено огляд місця події земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0137, площею 13.3162 га, яка розміщена за межами населеного пункту с. Тростянчик Тростянецької територіальної громади Гайсинського району Вінницької області неподалік автодороги сполучення Тростянець Тростянчик. Огляд місця події виконувався із застосуванням відеозапису та із залученням представника Тростянецької селищної ради ОСОБА_4 .

Стаття 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного мирно володіти своїм майном.

Конституцією України заборонено проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду (ч. 2 ст. 30).

Відповідно до вимог ст. 13 КПК України не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим судовим рішенням, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Як виняток ч. 3 ст. 30 Конституції України передбачає, що у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, можливий інший, встановлений законом, порядок проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду і обшуку.

Згідно зі ч. 1 ст. 233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ним володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

Під іншим володінням особи розуміється транспортний засіб, земельна ділянка, гараж, інші будівлі чи приміщення побутового, службового, господарського, виробничого та іншого призначення тощо, які перебувають у володінні особи (частина друга статті 233 КПК України).

З наданого слідчому судді протоколу огляду місця події від 14.08.2023 не вбачається наяність законних підстав для проникнення до іншого володіння особи, тобто судового рішення чи добровільної згодою особи, яка ним володіє.

Як встановлено слідчим суддею, відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (номер інформаційної довідки 342649934 від 14.08.2023), земельна ділянка з кадастровим номером :01:003:0137, площею 13.3162 га, знаходяться у комунальній власності Тростянецької селищної ради, , адреса: 24300, смт Тростянець Гайсинського району Вінницької область , вул. Соборна, 77. Однак,з наданих матеріалів не встановлено що огляд був проведений за наявності добровільної згоди власника майна. Сама по собі присутність при проведенні огляду представника селищної ради ОСОБА_4 не свідчить про існування добровільної згоди на проведення огляду власника майна, оскільки слідчому судді не надано інформації про наявність у вищезгаданої ОСОБА_4 повноважень на висловлення такої згоди від імені власника майна - Тростянецької селищної ради.

Виходячи з системного тлумачення норм кримінального процесуального закону, підставою для проведення огляду місця події слугує інформація про вчинення кримінального правопорушення. Без наявності такої інформації проведення огляду місця події не допускається.

Слідчий суддя зауважує, що матеріали клопотання не містять підтвердження самовільного використання невідомими особами земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0137, площею 13.3162 га, яке нібито виявлене о/у СКП ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області старшим сержантом поліції ОСОБА_5 , оскільки на запит дізнавача, власником - Тростянецькою селищною радою, не надано інформації, щодо надання в оренду чи в користування будь-кому іншому зазначеної земельної ділянки.

Відсутність підтвердження власником факту самовільного використання невідомими особами земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0137, площею 13.3162 га, свідчить про передчасність проведення огляду та відсутність підстав для звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 172 КПК України, під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя має право за клопотанням учасників розгляду або за власною ініціативою заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про арешт майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи викладене вище, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання дізнавача СД відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000052 від 14.08.2023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України - повернути для усунення вказаних в ухвалі недоліків начальнику Тростянецького відділу Гайсинської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 , для чого встановити строк сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1