Справа №:755/5203/23
Провадження №: 1-кс/755/1072/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" квітня 2023 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , подане в межах кримінального провадження №0001450 від 18.04.2023 р. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Благовіщенка Кам`янка-Дніпровського р-ну. Запорізької обл., громадянки України, непрацевлаштованої, з повною загальною середньою освітою, розлученої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

УСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 .

Клопотання вмотивоване тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за наступних обставин.

В невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше 18.04.2023 року у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел на незаконне придбання та зберігання з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини обіг якої заборонено - PVP у великих розмірах.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини обіг якої заборонено - PVP у великих розмірах, ОСОБА_5 , у невстановлену досудовим розслідуванням дату, але не пізніше 18.04.2023, отримала від невстановленої досудовим розслідуванням особи особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP у великих розмірах, тим самим незаконно придбала з метою подальшого збуту.

Так, 18.04.2023, ОСОБА_5 , перебувала за адресою: м. Київ, вул. М. Черемшини, 6, незаконно придбавши та зберігаючи при собі з метою збуту особливо небезпечну психотропну речовину обіг якої заборонено - PVP.

В подальшому, реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на незаконне зберігання з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини обіг якої заборонено - PVP, ОСОБА_5 , зберігаючи її при собі направилася по території м. Києва залишати психотропну речовину в схованках з метою подальшого збуту невизначеному колу осіб.

Так, 18.04.2023, в невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 21 год 56 хв, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. М. Черемшини, 6, ОСОБА_5 , здійснила зберігання шляхом створення схованки в землі поруч з гаражним приміщенням з метою збуту невизначеному колу осіб, особливо небезпечну психотропну речовину обіг якої заборонено - PVP, яка була заздалегідь розфасована та поміщена до згортку з ізоленти червоного кольору, у вказаному місці.

В подальшому, 19.04.2023, в період часу з 02 години 14 хвилин по 02 годину 19 хвилин, за адресою: м. Київ, вул. М. Черемшини, 6, працівниками Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві, в ході огляду місця події було виявлено схованку в землі поруч з гаражним приміщенням особливо небезпечної психотропної речовини обіг якої заборонено - PVP, масою 1,733 г, яка була заздалегідь розфасована та поміщена до згортку з ізоленти червоного кольору, яку ОСОБА_5 , залишила у вказаному місці для зберігання з метою збуту.

Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу до підозрюваного, органом досудового розслідування зазначено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, що вказує на наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 2 п. 3, п. 4, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що свідчить про те, що вона може: переховуватись від органів досудового розслідування або суду, адже усвідомлює можливе покарання у вигляді позбавлення волі, тому може вчинити спроби уникнути кримінальної відповідальності таким чином; знищити, сховати або спотворити речі та документи, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, враховуючи, що досудове розслідування триває і органом досудового розслідування ймовірно встановлені не всі місця зберігання психотропних речовин; чинити незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні, або експертів відповідних експертних установ; перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином, зокрема, щодо встановлення можливих співучасників та організаторів злочинної діяльності, до якої залучалась підозрювана; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрювана непрацевлаштована, не має офіційних доходів, і остання підозрюється саме у збуті психотропних речовин з мотивів особистого збагачення.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав, наведених у клопотанні.

Захисник - адвокат ОСОБА_4 вважав приведені у клопотанні ризики не обгрунтованими та просив застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Підозрювана ОСОБА_5 підтримала думку захисника. При цьому, підозрювана зазначила, що визнає свою причетність до вчинення розслідуваного злочину.

Заслухавши доводи прокурора, з`ясувавши думку захисника та підозрюваної, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності зазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебуває кримінальне провадження № 0001450, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.04.2023 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

18 квітня 2023 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушеня.

19 квітня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Як вбачається зі змісту повідомлення про підозру, ОСОБА_5 умисно вчинила дії, передбачені ч. 2 ст. 307 КК України, а саме - незаконне придбання та зберігання з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено, у великих розмірах, вчинене повторно.

В даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваної ОСОБА_5 із вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця подій; протоколом обшуку; протоколом обшуку затриманої особи; протоколами допиту свідків; висновками експертів, тощо.

Сукупність цих доказів дає підстави вважати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою здійснення подальшого розслідування.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя вважає, що наявність фактів та інформації, на які посилаються органи досудового розслідування та які містяться в матеріалах справи, можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_5 може бути причетною до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінують.

З урахуванням зазначеного, посилання органу досудового розслідування на наявність обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, заслуговують на увагу.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, що передбачає покарання у виді позбавлення волі до 10 років, при цьому підозрювана не має стійких соціальних зв`язків, які б ускладнювали зміну підозрюваною усталеного способу життя; вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи, що підозрювана непрацевлаштована, не має офіційних та стабільних джерел доходу, а в межах даного кримінального провадження підозрюється у вчиненні двох епізодів злочину, пов`язаного зі збутом психотропних речовин; знищити, сховати або спотворити речі та документи, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, враховуючи, що злочин, який на сьогодні розслідується, полягає у незаконному придбанні та зберіганні саме з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено, у великих розмірах, ОСОБА_5 пред`явлено підозру за кількома епізодами злочину, що свідчить про ймовірність того факту, що органом досудового розслідування на сьогодні встановлені не всі місця зберігання психотропних речовин, що можуть бути знищені підозрюваною у разі незастосування до неї запобіжного заходу.

Водночас слідчий суддя вважає недоведеними заявлені органом досудового розслідування ризики перешкоджання проведенню досудового розслідування іншим чином та здійснення незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні та експертів - з метою складання ними неправдивих висновків, зокрема, з огляду на те, що вони зводяться до необґрунтованих припущень органу досудового розслідування.

Поряд з цим, слідчим суддею не отримано даних про те, що підозрювана ОСОБА_5 за станом свого здоров`я не може утримуватись в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. У кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Таким чином, згідно з положеннями ч. 2 ст. 183 КПК України до підозрюваної ОСОБА_5 можливо застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки остання є раніше не судимою особою, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті. Згідно з п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваного чи обвинуваченого у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до восьмидесятий розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

При цьому, враховуючи тяжкість злочину, обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан особи, а саме - відсутність стійких соціальних зв`язків та місця роботи, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які вказують на те, що існує велика ймовірність того, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити новий злочин, знищити, сховати або спотворити речі та документи, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за належне визначити заставу у розмірі відповідно ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі, який становить вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн., яка в достатній мірі гарантує виконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених на неї обов`язків.

При цьому, при визначенні розміру застави, слідчий суддя зважує не лише на обсяг повідомленої підозри та можливість настання тяжких наслідків для конкретної особи, однак і виходить з тих позицій Європейського Суду, відповідно до яких визначення суми коштів, яку повинна надати особа, виходячи лише з можливих розмірів збитків, не відповідає статті 5 § 3 Європейської Конвенції. Застава повинна визначатися даними про особу, щодо якої обирається застава, її особистістю, добробутом, іншими ознаками, тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання переховуватися.

Окрім цього, обираючи ОСОБА_5 запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану відповідні обов`язки, згідно положень ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

На підставі викладеного та керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 208, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 16 червня 2023 року включно.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід - заставу для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, визначених КПК України, - у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб, що відповідно становить 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн., у разі внесення якої вона підлягає звільненню з-під варти.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести заставу у визначеному розмірі на відповідний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва та надати документ, що це підтверджує, до ДУ "Київський слідчий ізолятор".

Отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві;

ЄДРПОУ банку: 26268059;

МФО: 820172;

Банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Київ;

р/р UA1012089.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі її звільнення з-під варти внаслідок внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави визначити до 18 червня 2023 року, але не більше строків досудового розслідування.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваної, обвинуваченої та її явки за викликом.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваною - в цей же строк з моменту вручення їй копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1