Справа № 461/1123/23
Провадження № 1-кс/461/983/23
про застосування запобіжного заходу
20.02.2023 року м. Львів
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові клопотання старшого слідчого в ОВС 1-го відділення слідчого відділу Управління СБ України у Львівській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , з вищою освітою, пенсіонера, одруженого, раніше не судимого,
старший слідчий в ОВС 1-го відділення слідчого відділу Управління СБ України у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Галицького районного суду м. Львова із клопотанням, у якому просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без застосування застави.
Клопотання обґрунтовує тим, що у лютому 2023 року (більш точну дату органом досудового розслідування не встановлено) у громадянина України ОСОБА_5 та інших невстановлених осіб виник злочинний умисел на незаконне переміщення, в порушення Законів України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», з міста Амстердам Королівство Нідерланди в Україну особливо небезпечного наркотичного засобу кокаїну, обіг якого заборонений, в особливо великих розмірах.
З цією метою, у невстановлений час та місце ОСОБА_5 отримав від невстановленої особи на території м. Амстердам Королівства Нідерланди особливо небезпечний наркотичний засіб кокаїн, який був пофасований у три поліетиленові пакети загальною вагою брутто 1439 грам, котрі в подальшому були поміщені у порожнину подушки безпеки з боку пасажира автомобіля марки «Mini Cooper», д.н.з. НОМЕР_1 .
В подальшому, 17.02.2023, приблизно о 22 год. 46 хв., громадянин України ОСОБА_5 , на виконання свого злочинного умислу, спрямованого на вчинення контрабанди наркотичних засобів, керуючи автомобілем марки «Mini Cooper», д.н.з. НОМЕР_1 , та прямуючи із Королівства Нідерланди в напрямку України, намагався перемістити через митний кордон України в зоні діяльності МП «Угринів» Львівської митниці, який розташований поблизу с. Угринів Червоноградського району Львівської області, шляхом приховування від митного контролю у спосіб, що утруднює виявлення, а саме в порожнині від подушки безпеки зі сторони пасажира, яке знаходилось в кузові вказаного транспортного засобу, особливо небезпечний наркотичний засіб кокаїн, який знаходився у трьох поліетиленових пакетах загальною масою брутто 1439 грам, однак злочин до кінця не закінчив з причин, що не залежали від його волі, оскільки під час проходження поглибленого огляду транспортного засобу прихований наркотичний засіббув виявлений співробітниками Держмитслужби.
Згідно із списком № 1 таблиці № 1 Постанови КМУ від 06.05.2000 № 770 «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», речовина кокаїн відноситься до особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонено.
Відповідно до Таблиці 1 «Великі та особливо великі розміри наркотичних засобів,що знаходяться у незаконному обігу», затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України №188 від 01.08.2000, кокаїн масою 15,0 г і більше становить особливо великий розмір.
20.02.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 305 КК України.
Повідомлена підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 305 КК України, обґрунтовується такими доказами:
- протоколом огляду місця події від 18.02.2023, відповідно до якого було вилучено виявлені під час проведення поглибленого огляду транспортного засобу марки «Mini Cooper», д.н.з. НОМЕР_1 , приховані від митного контролю у порожнині від подушки безпеки зі сторони пасажира три поліетиленові пакети із вмістом наркотичного засобу кокаїну загальною масою брутто 1 439 грам, що становить особливо великий розмір;
- актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 18.02.2023, складеного державним інспектором митного поста «Угринів» Львівської митниці, відповідно до якого після заповнення ОСОБА_5 митної декларації транспортний засіб марки автомобілем марки «Mini Cooper», д.н.з. НОМЕР_1 , що перебував під керуванням останнього, було направлено в зону поглибленого огляду (бокс), де в порожнині від подушки безпеки зі сторони пасажира, яке знаходилось в кузові вказаного транспортного засобу, особливо небезпечний наркотичний засіб кокаїн, який знаходився у трьох поліетиленових пакетах загальною масою брутто 1439 грам;
- контрольним талоном, згідно якого автомобіль «Mini Cooper», д.н.з. НОМЕР_1 , рухався по смузі руху «Червоний коридор» та у ньому перебувала 1 особа;
- протоколами допитів свідків співробітників Львівської митниці ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , у яких зафіксовані обставини виявлення 17.02.2023 на території митного поста «Угринів Львівської митниці» в порожнині від подушки безпеки зі сторони пасажира, що знаходилось у транспортному засобі марки «Mini Cooper», д.н.з. НОМЕР_1 , який перебував під керуванням ОСОБА_5 , прихованої від митного контролю особливо небезпечний наркотичний засіб кокаїн, який знаходився у трьох поліетиленових пакетах загальною масою брутто 1439 грам, що становить особливо великий розмір;
- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
Підставою для обрання щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стали обґрунтована підозра останнього у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 305 КК України, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків сторони обвинувачення, зокрема ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які надали викривальні показання щодо протиправної діяльності ОСОБА_5 , перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зважаючи на наявність вагомих доказів про вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення.
Із урахуванням ризиків, які виникли внаслідок дій ОСОБА_5 , слідчий вважає, що жоден інший більш м`який запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України, окрім як тримання під вартою, не забезпечить належну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 щодо виконання ним процесуальних рішень та не унеможливить спроби останнього перешкоджати кримінальному провадженню, а відтак запобігти зазначеним ризикам.
Зважаючи на значний об`єм партії особливо небезпечного наркотичного засобу- кокаїну, обіг якого заборонено, а саме вагою близько 1439 грам, що намагався контрабандним способом перемістити через митний кордон України ОСОБА_5 , не виключено, що даний злочин вчинений у складі групи осіб, усі учасники якої ще не встановлені, а отже останній дійсно може вчинити інший злочин, чи продовжити злочинну діяльність, і в разі перебування на волі останній буде зустрічатись із спільниками та незаконно впливати на їх свідчення як під час досудового розслідування, так і в суді, чим на думку органу досудового розслідування, обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повністю виправдовує себе.
Так, при визначенні запобіжного заходу ОСОБА_5 , слідчий просить врахувати обставини вчинення кримінального правопорушення, а саме спробу здійснення ним контрабанди особливо небезпечного наркотичного засобу кокаїн, обіг якого заборонено, які були приховані способом, що утруднює їх виявлення в порожнині від подушки безпеки зі сторони пасажира належному йому транспортного засобу автомобіля марки «Mini Cooper», д.н.з. НОМЕР_1 , відтак дії ОСОБА_5 спрямовані на одержання матеріальної вигоди, шляхом розповсюдження особливо небезпечного наркотичного засобу, попередньо ввезених з-за кордону контрабандним способом, що є явним порушенням Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори» та Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними» та має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої тяжкими наслідками для суспільства, наявність у кримінальному провадженні ознак справжнього реального інтересу, що кримінальне правопорушення вчинене у сфері незаконного обігу наркотичних засобів та направлене проти здоров`я нації, що у свою чергу підриває авторитет держави на міжнародному рівні.
Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, на думку органу досудового розслідування, ОСОБА_5 не слід визначати альтернативний запобіжний захід заставу. Саме такий запобіжний захід як тримання під вартою забезпечить виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, та зможе запобігти спробам останнього ухилитися від органу досудового розслідування та суду.
На підставі викладеного, для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного під час досудового розслідування та судового провадження, враховуючи наявність вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 , у разі визнання його винуватим, відсутність міцних соціальних зв`язків та постійного місця роботи, просить клопотання задовольнити.
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з підстав, наведених у ньому та просив задовольнити. Вказав, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, та існують ризики, передбачені ст.177 КПК України. Вважає, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні.
Захисник адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання сторони обвинувачення, просив відмовити в задоволенні такого та обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою або визначити розмір застави та врахувати особу ОСОБА_5 , а саме те, що він раніше не судимий, пенсіонер, з вищою освітою та надав слідству визнавальні покази.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку захисника, заперечив щодо застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просить визначити йому розмір застави.
Заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
20.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 305 КК України.
Згідно змісту ст.ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ч.2 ст.177 КПК України).
Згідно положень ст. 178 КК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Відповідно до ч.1. ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
У відповідності до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно правової позиції викладеній у рішенні Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 року по справі «Харченко проти України» (п. 80), при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 305 КК України, який у відповідності до положень ст.12 КК України відноситься до особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбаченого покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до дванадцяти років з конфіскацією майна.
Дослідивши матеріали долучені до клопотання, а саме:
-митну декларацію ОСОБА_5 від 17.02.2023;
-протокол огляду місця події від 18.02.2023, відповідно до якого було вилучено виявлені під час проведення поглибленого огляду транспортного засобу марки «Mini Cooper», д.н.з. НОМЕР_1 , приховані від митного контролю у порожнині від подушки безпеки зі сторони пасажира три поліетиленові пакети із вмістом наркотичного засобу кокаїну загальною масою брутто 1 439 грам, що становить особливо великий розмір;
-акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 18.02.2023, складений державним інспектором митного поста «Угринів» Львівської митниці, відповідно до якого після заповнення ОСОБА_5 митної декларації транспортний засіб марки автомобілем марки "Mini Cooper", д.н.з. НОМЕР_1 , що перебував під керуванням останнього, було направлено в зону поглибленого огляду (бокс), де в порожнині від подушки безпеки зі сторони пасажира, яке знаходилось в кузові вказаного транспортного засобу, особливо небезпечний наркотичний засіб кокаїн, який знаходився у трьох поліетиленових пакетах загальною масою брутто 1439 грам;
-контрольний талон, згідно якого автомобіль «Mini Cooper», д.н.з. НОМЕР_1 , рухався по смузі руху «Червоний коридор» та у ньому перебувала 1 особа;
-протоколи допитів свідків співробітників Львівської митниці ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , у яких зафіксовані обставини виявлення 17.02.2023 на території митного поста «Угринів Львівської митниці» в порожнині від подушки безпеки зі сторони пасажира, що знаходилось у транспортному засобі марки «Mini Cooper», д.н.з. НОМЕР_1 , який перебував під керуванням ОСОБА_5 , прихованої від митного контролю особливо небезпечний наркотичний засіб кокаїн, який знаходився у трьох поліетиленових пакетах загальною масою брутто 1439 грам, що становить особливо великий розмір;
вважаю обґрунтованою пред`явлену ОСОБА_5 підозру, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованих злочинів, в межах розслідування якого ставиться питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які містяться в клопотанні слідчого, а документи, які містять такі дані, надані слідчому судді разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.3 ст.305 КК України.
Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, п. 32, Series А, № 182).
При цьому слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованого злочину і правильності кваліфікації його дій, слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Під час перевірки наявності ризиків, передбачених ч.1 статті 177 КПК, у кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду обумовлюється серед іншого можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання виключно у виді позбавленням волі на строк від десяти до дванадцяти років із конфіскацією майна. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку особливо сильно підвищують ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.
Слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 в разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, що хоча і не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, в сукупності з наведеними вище обставинами суттєво збільшує ризик втечі, а тому враховується слідчим суддею при оцінюванні ризиків.
Ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58).
Ризик знищити, сховати чи спотворити речі та документи, що прямо або опосередковано можуть вказувати на причетність ОСОБА_5 , а також інших осіб до вчинених кримінальних правопорушень підтверджується тим, що він може підробити документи з метою створення собі штучного алібі непричетності до вчинення інкримінованого йому злочину.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначених ст.615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК).
Ризик незаконного впливу на свідків, а також інших невстановлених на даний час слідством осіб у кримінальному провадженні підтверджується тим, що досудове розслідування по даному кримінальному провадженні триває, проводяться необхідні слідчі дії, спрямовані на встановлення усіх обставин кримінального правопорушення, тому ОСОБА_5 зможе незаконно впливати на свідків сторони обвинувачення ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які надали викривальні показання щодо протиправної діяльності ОСОБА_5 , іншими невстановленими слідством особами, які можуть бути причетні до інкримінованого кримінального правопорушення, і впливати на них у кримінальному провадженні шляхом застосування певного психологічного тиску і спонукання їх до надання неправдивих свідчень, введення в оману органів досудового розслідування та замовчування відомостей, які мають значення для даного кримінального провадження. Відповідно, внаслідок поза процесуального спілкування вони можуть змінити свої покази щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.
Також суд вважає доведеним ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення. Так, ОСОБА_5 є особою пенсійного віку, а також підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, з корисливим мотивом. При оцінці наявності даного ризику слідчий суддя враховує, що у підозрюваного не має достатніх стримуючих факторів, які б могли вплинути на його поведінку, характер та обставини злочину, у якому він підозрюється.
Також слідчий суддя вважає доведеним ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки ОСОБА_5 може негативно впливати на хід досудового розслідування, перешкоджати проведенню слідчих дій, узгоджувати свої показання з показаннями інших осіб, які визнані свідками, тим самим перешкоджати кримінальному провадженню.
Таким чином прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, за вчинення яких законом передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі від десяти до дванадцяти років із конфіскацією майна.
При обранні запобіжного заходу слідчим суддею враховуються дані про особу підозрюваного, а саме те, що підозрюваний раніше не судимий, одружений, є особою пенсійного віку.
Враховуючи сукупність наведених обставин, особу підозрюваного, та те, що стороною обвинувачення доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При цьому, наявність тих обставин, що підозрюваний ОСОБА_5 одружений, пенсіонер та має постійне місце проживання, не мають такого ступеню довіри, що можуть бути враховані як такі, що мають запобіжний вплив на процесуальну поведінку підозрюваного та не є, в даному випадку, безумовними підставами для застосування йому більш м`якого запобіжного заходу.
У зв`язку із наведеним клопотання слідчого підлягає до задоволення.
Відповідно до вимог ч.1 та ч.2 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, при цьому строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.
Водночас, відповідно до п.5 ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.
А відтак враховуючи, підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, що викладені вище, а також те, що ОСОБА_5 вчинив особливо тяжкий злочин у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, слідчий суддя вважає недоцільним визначати підозрюваному заставу.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-
п о с т а н о в и в:
клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 20.04.2023, із утриманням його у Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19».
Відповідно до положень п.5 ч.4 ст.183 КПК України розмір застави не визначати.
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого в ОВС 1-го відділення слідчого відділу Управління СБ України у Львівській області ОСОБА_6 .
Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному та направити начальнику державної установи «Львівська установа виконання покарань (№19)».
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 22.02.2023

Слідчий суддя ОСОБА_1