Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9677/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2022 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участі власника майна ОСОБА_3 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 розглянувши клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника ОСОБА_3 ОСОБА_6 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 27.06.2022 у кримінальному провадженні №0000599 від 23.06.2022.

Клопотання обґрунтовується тим, що 27.06.2022 ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_7 у справі №758/4677/22 задоволеного клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 про накладення арешту на автомобіль «Citroen», чорного кольору, моделі C4 Picasso, номер кузова НОМЕР_1 із номерним знаком НОМЕР_2 .

На думку заявника, такий арешт є необґрунтованим, оскільки ОСОБА_3 не має жодного відношення до кримінального провадження, що розслідується, не є ані підозрюваним, ані обвинуваченим у кримінальному провадженні.

Окрім того, у подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба, зважаючи на те, що експерти Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру у висновку експерта від 26.07.2022 за Вих. № СЕ-19/111-22/25717-КДТЗ, надали відповіді на запитання, які були поставлені органом досудового розслідування та піднімались прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 в обґрунтуванні клопотання про арешт майна. Експертиза виконана 26.07.2022, тобто з того часу сплинуло вже три місяці.

Крім того, станом на день звернення з клопотанням про скасування арешту орган досудового розслідування мав змогу ініціювати та провести інші необхідні експертні дослідження та повернути автомобіль власнику, або передати його власнику на відповідальне зберігання.

Власник майна та його представник в судовому засіданні підтримали подане клопотання і просили його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні проти поданого клопотання заперечував та просив відмовити в його задоволенні.

Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як встановлено, у провадженні сектору дізнання Подільського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0000599 від 23.06.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 290 КК України.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_7 у справі №758/4677/22 задоволеного клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 про накладення арешту на автомобіль «Citroen», чорного кольору, моделі C4 Picasso, номер кузова НОМЕР_1 із номерним знаком НОМЕР_2 .

Як вбачається зі змісту ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 27.06.2022 прокурор звертався з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки за допомогою проведення експертиз вищезазначеного автомобіля можливо буде встановити ряд обставин, які мають важливе значення для проведення об`єктивного досудового розслідування, а саме встановлення ознак видалення номера двигуна, шляхом проведення судово-трасологічних експертиз.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, розглядаючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя встановлює обґрунтованість/необґрунтованість накладеного арешту та наявність/відсутність підстав для його подальшого застосування в залежності від того, на яку підставу вказує заявник. В даному випадку заявник вказує на необґрунтованість накладення арешту та те, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, що обумовлює межі дослідження слідчим суддею.

Обґрунтованість накладення арешту обумовлюється наявністю підстав для накладення арешту; дотриманням законодавчих приписів при вирішенні питання про арешт; співвідношенням майна, на яке накладено арешт, з заявленою у клопотанні метою; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди); обґрунтованістю належності майна певній особі (особливо після обшуку); належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.

Частиною 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України).

Правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Ухвала слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від 27.06.2022 у справі №758/4677/22, якою було накладено арешт на автомобіль «Citroen», чорного кольору, моделі C4 Picasso, номер кузова НОМЕР_1 із номерним знаком НОМЕР_2 , обґрунтована можливістю перешкоджання кримінальному провадженню ОСОБА_3 , шляхом приховування даного автомобіля, що унеможливить проведення судово-трасологічних експертиз.

Водночас, 26.07.2022 на підставі постанови дізнавача ВД Подільського УП ГУ НП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_8 про призначення транспортно трасологічної експертизи від 06.07.2022, зроблено висновок експерта № СЕ -19/111-22/25717-КДТЗ, в якому експертом було проведено дослідження та надано відповіді на всі поставлені органом досудового розслідування питання.

Прокурором не доведено, які саме питання можуть бути поставлені та вирішені при проведенні інших судових експертиз, та причину затримки у їх проведенні.

Відтак, на думку слідчого судді, подальше застосування арешту майна є необґрунтованим та таким, що не відповідає вимогам кримінально процесуального законодавства.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»).

Таким чином, правова підстава для арешту автомобіля спростовується наданими заявником доказами, а також враховуючи ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне відстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, тоді як прокурор не представив слідчому судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, враховуючи при цьому співмірність обмеження права власності, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння заявника належним йому майном, у зв`язку з чим вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого обмеження прав власності.

Крім того, слідчий суддя вважає за можливе передати ОСОБА_3 на відповідальне зберігання автомобіль «Citroen».

З урахуванням наведеного, клопотання підлягає задоволенню частково.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 2, 170-174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна задовольнити частково.

Скасувати арешт автомобіля «Citroen», чорного кольору, моделі C4 Picasso, номер кузова НОМЕР_1 із номерним знаком НОМЕР_2 , накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_7 по справі №758/4677/22 від 27.06.2022.

Зобов`язати прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва, яким здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000599 від 23.06.2022, автомобіль «Citroen» передати ОСОБА_3 на відповідальне зберігання.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 15.11.2022.

Cлідчий суддя

Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1