Справа №613/131/23 Провадження № 1-кс/613/26/23
До Богодухівського районного суду Харківської області 24 січня 2023 року надійшло клопотання слідчого відділення № 2 СВ Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене начальником Краснокутського відділу Богодухівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на: зразок тирси; зріз з пенька дерева породи дуб(дві частини); бензопилу марки «Вітязь» з надписом на шині «ZLB 15-64-5810Р»; два цепки до бензопили; відколоту частину дерев`яної колоди довжиною 0,24 м.; відколоту частину дерев`яної колоди довжиною 0,23 м.; відколоту частину дерев`яної колоди довжиною 0,25 м.; відколоту частину дерев`яної колоди довжиною 0,28 м.; металевий візок з двома коліщатами та прикріпленими металевими ночвами. Зберігання вищевказаного майна просить здійснювати в камері речових доказів СПД № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області.
На обґрунтування клопотання зазначає, що 21 січня 2023 року до СПД № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 21 січня 2023 року провідним інженером з охорони природних екосистем Пархомівського ПНДВ НПП «Слобожанський» у кварталі № 30 поблизу с.Козіївка, Богодухівського району Харківської області виявлено зрізане дерево породи «дуб».
Слідчий суддя розглянувши дане клопотання, про накладення арешту, приходить до наступного.
Частиною 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч. 1, 2 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 КПК України. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Слідчим не вказано всі ідентифікуючі ознаки майна, що є об`єктом злочину, а саме: зразка тирси, зрізів з пенька дерева, у зв`язку з чим слідчий суддя позбавлений можливості ідентифікувати, на яку саме деревину він просить накласти арешт, її ознаки та характеристику.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Однак, слідчим в клопотанні про арешт майна не вказано з якої саме підстави необхідно накласти арешт та яким саме чином (шляхом заборони відчуження, розпорядження, користування).
Як вбачається з наданого клопотання про арешт майна, слідчим зазначено попередню кваліфікацію у даному кримінальному провадженні за ч. 1 ст. 246 КК України, що вбачає незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду, при цьому, в клопотанні не зазначено розмір шкоди, яка була заподіяна.
Також в порушення вимог п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, в клопотанні про арешт майна відсутні документи, що підтверджують право власності на майно або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження майном.
Крім того, в описі матеріалів кримінального провадження відсутній підпис слідчого та не зазначена дата складання клопотання про арешти майна.
Частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, у зв`язку з чим воно підлягає поверненню слідчому для усунення недоліків.
Керуючись ст.ст. 170-172, 309, 372 КПК України,-
Встановити строк для усунення зазначених у клопотанні недоліків протягом 72 годин, з моменту отримання копії даної ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1