Провадження № 1-кс/752/2350/23
У Х В А Л А

28 березня 2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , вивчивши клопотання цивільного позивача ОСОБА_2 про накладання арешту на майно, для забезпечення цивільного позову у межах об`єднаного кримінального провадження №0002315 від 29.09.2022 та №3 від 01.08.2020,-

в с т а н о в и в :

27.03.2023 року в провадження слідчого суді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання ОСОБА_2 про накладання арешту на майно, для забезпечення цивільного позову у межах об`єднаного кримінального провадження №0002315 від 29.09.2022 та №3 від 01.08.2020.

Слідчий суддя, перевіривши матеріали клопотання, яке не містить підпису заявника приходить до висновку про необхідність його повернення з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

З клопотання ОСОБА_2 про арешт майна вбачається відсутність підпису заявника, що унеможливлює встановити особу, яка має право його подавати.

Відповідно до положень статті 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Згідно пункту 10 статті 3 цього Кодексу кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Стаття 7 КПК України визначає, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження серед яких верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, змагальність сторін та свобода у поданні ними суду своїх доказів, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дії чи бездіяльності.

Вимоги до форми клопотання про арешту майна, яке подається слідчому судді, кримінальний процесуальний закон не визначає, а тому суд на підставі ч. 6 ст. 9 КПК України застосовує положення ст. 5 Закону України «Про звернення громадян», згідно яких письмове звернення повинно бути підписано заявником (заявниками) із зазначенням дати.

З огляду на вищенаведене суд дійшов висновку, що прийняття не підписаного заявником клопотання до розгляду буде суперечити завданням і загальним засадам кримінального провадження.

Оскільки положення КПК України взагалі не регулюють питання щодо процесуального рішення, яке слід прийняти за клопотанням про арешт майна, яке не підписане заявником, суд на підставі частини 6 статті 9 КПК України застосовує положення частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення клопотання.

Повернення клопотання не позбавляє права заявника повторно звернутись до слідчого судді у встановленому законом порядку.

Керуючись статтею 9, статтею 171 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання цивільного позивача ОСОБА_2 про накладання арешту на майно, для забезпечення цивільного позову у межах об`єднаного кримінального провадження №0002315 від 29.09.2022 та №3 від 01.08.2020- повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду у п`ятиденний строк з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1