10.02.2023 Справа № 756/1809/23
Номер справи 756/1809/23
Номер провадження 1-кс/756/439/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Велика Лепетиха Херсонської області, українця за національністю, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого 24 травня 2016 року Бериславським районним судом Херсонської області за ч. 1 ст. 70, ч. 1 ст. 130, ч. 3 ст. 153, ч. 2 ст. 155 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 12 років, звільненому 22 листопада 2021 року, поданого в межах кримінального провадження № 0000485 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 лютого 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301-1 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчому судді 09 лютого 2023 року надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000485 від 07 лютого 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301-1 КК України.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали подане клопотання з підстав та мотивів викладених у ньому, просили його задовольнити, враховуючи що кримінальне правопорушення, яке інкримінується підозрюваному належить до категорії тяжкого злочину за яке передбачене покарання до шести років позбавлення волі. Зазначили, що підозрюваний раніше судимий за злочини проти статевої свободи та статевої недоторканості, відбував покарання в місцях позбавлення волі, може переховуватися від суду та слідства, вчинити інше кримінальне правопорушеня, просять обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави 80 прожиткових мінімумів.

Також прокурор зауважила, що під час досудового розслідування не встановлено даних про те, що підозрюваний не може утримуватись в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор», у тому числі за станом здоров`я.

З наведених підстав прокурор та слідчий наполягали на застосуванні запобіжного заходу саме у виглдяі тримання під вартою.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 , в судовому засіданні заперчував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Стверджував, що підозрюваний має групу інвалідності та за станом здоров`яє не може перебувати в місцях утримання під вартою. Враховуючи стан здоров`я підозрюваного просив застосувати альтернативну міру запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Вважає достатнім розмір застави 20 прожиткових мінімумів.

Підозрюваний, ОСОБА_7 в судовому засіданні заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказуючи на стан здоров`я. Повідомив, що 02 лютого 2020 року він оформив інвалідність. Просив застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Пояснив, що дійсно скачував файли порнографічного характеру, однак скачував стовбичиком, єдиним файлом, не маючи на меті скачати конкретно дитячу порнографію, а всі підряд. Також повідомив, що має доньку, віком 10 років. яка проживає окремо із бабусею. Пояснив, що не усвідомлював караність свого діяння, сам надав для огляду належний йому мобільний телефон. Зауважив, що в ньому містяться лише відофайли, фото він не скачував та не розповсюджував.

Виклад обставин та правова кваліфікація

СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування за № 0000485 від 07 лютого 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений час та місці у ОСОБА_6 виник злочинний умисел спрямований на одержання, за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем та технологій, доступу до дитячої порнографії, її завантаження та подальше умисне зберігання без мети збуту та розповсюдження.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_6 , перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, день та час, використовуючи інформаційно-телекомунікаційні системи та технології, а саме мобільний телефон «Huawei» чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 ,с/н НОМЕР_3 , який належить йому на праві власності, у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб, умисно, отримав доступ до файлів, які відображують сцени статевих відносин відвертого порнографічного змісту та відносяться до продукції порнографічного характеру з ознаками дитячої порнографії, у значній кількості файлів.

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_6 умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, завантажив на мобільний телефон «Huawei» чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , с/н НОМЕР_3 , який належить йому на праві власності, файли порнографічного характеру, що відображують за своїм змістом дитячу порнографію, де умисно і зберігав без мети збуту чи розповсюдження, з моменту отримання доступу та завантаження до затримання працівниками поліції, до 07 лютого 2023 року.

Обґрунтування клопотання

ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301-1 Кримінального кодексу України, за ознаками умисному одержані доступу до дитячої порнографії з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем чи технологій та умисному зберігання, дитячої порнографії без мети збуту чи розповсюдження, про що йому повідомлено підозру 08 лютого 2023 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0000485.

Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_6 , відповідно до ст. 12 КК України є тяжким кримінальним правопорушенням, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк від двох до шести років.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого злочину, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1,5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Мотивація суду

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема до підозрюваного.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК Україниповідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 07 лютого 2023 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000485 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 301-1 КК України.

Згідно протоколу затримання особи, що підозрюється у вчиненні злочину ОСОБА_6 фактично затримано в порядку ст.208 КПК України о 09.45 год 07 лютого 2023 року.

08 лютого 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301-1 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою підозрюваного про її отримання.

Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_6 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Санкція частини 1 статті 301-1 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від двох до шести років.

Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 , народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт Велика Лепетиха Херсонської області, українець за національністю, громадянин України, з середньою освітою, не одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий 24 травня 2016 року Бериславським районним судом Херсонської області за ч. 1 ст. 70, ч. 1 ст. 130, ч. 3 ст. 153, ч. 2 ст. 155 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 12 років, звільнений 22 листопада 2021 року.

Постановою Білозерського районного суду Херсонської області від 19 листопада 2021 року ОСОБА_6 встанволений адміністративний нагляд на строк до погашення судимості, з метою встанолвення примусових профілактичних заходів спостереження та контролю за поведінкою останнього.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбаченихст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.301-1 КК України.

Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, що були досліджені в судовому засіданні на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 301-1 КК України, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії тяжких.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні визнав свою причетність до скоєного кримінального правопорушення.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, чи скоїти новий злочин враховуючи попередню судимість за злочини вчинені проти статевої свободи, можливий вплив на свідків, заявлені ризики заслуговують на увагу.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

Даний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення. Втеча підозрюваного ОСОБА_6 зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляді згідно розумних строків КПК.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вбачається обґрунтованим.

Також обґрунтованим є ризик вчинення ОСОБА_6 , інше кримінальне правопорушення, що підтверджуює ризик передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України. Підозрюваний не став на шлях виправлення, а продовжує свою злочинну діяльність, про що свідчить те, що він уже притягувався до кримінальної відповідальності за злочини проти статевої свободи та статевої недоторканості, навіть наявність власної малолітньої доньки не є для нього стримуючим фактором для, що свідчить про ймовірність скоєння нових злочинів та існує необхідність його ізоляції від суспільства.

Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а так само вчинити інші кримінальні правопорушення чи проступки.

За таких обставин, вважаю, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1, 5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідча суддя під час обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване кримінальне правопорушення КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні цього злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до шести років позбавлення волі; відсутність міцних соціальних зв`язків, докази офіційного працевлаштування відсутні, раніше судимий за вчинення злочини проти статевої свободи та статевої недотрканості.

Щодо альтернативного запобіжного заходу

Підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, наприклад, домашній арешт, про який клопотав підозрюваний та його захисник в судовому засіданні, так як останній не має зареєстрованого місця проживання в м. Києві. Тимчасове, нетривале на протязі одного місяця, проживання в найманому житлі не можна вважати місцем постійного проживання. Зареєстроване місце проживання підозрюваного значиться в Херсонській області. Хоча підозрюваний і вказував на можливість надання згоди власника житла, проте на час розгляду клопотання жодного доказу про надання згоди власника житла про перебування підсудного під домашнім арештом не надано. Судом було роз`яснено підозрюваному, що він не позбавлений права звернутися з клопотанням про зміну обраного запобіжного заходу у разі зміни обставин.

Крім того, не надано і доказів офіційного працевлаштування ОСОБА_6 , відсутні відомості про наявність стійких соціальних зв`язків, тому є достатньо підстав вважати, що він не зможе виконувати покладені на нього судом обов`язки.

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.

Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.

Посилання захисника у судовому засіданні на стан здоров`я підозрюваного, оформлену групу інвалідності не було підтверджено належними доказами.

Під час розгляду клопотання не встановлено даних про те, що підозрюваний не може утримуватись в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор», у тому числі за станом здоров`я.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого. Застосування запобіжних заходів є однією з гарантій кримінального провадження, тому основною метою застави є забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків і забезпечення здійснення кримінального провадження. Разом з тим застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи майновий стан підозрюваного, обставини кримінального правопорушення, розмір завданої шкоди, суспільно-небезпечні наслідки ймовірного вчинення такого кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винним у вчиненні злочину, а також встановлений в судовому засіданні ризик переховування, слідчий суддя приходить до переконання про доцільність застосування застави у розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 107 360,00 грн., оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення та не буде непомірним тягарем для нього.

Також суд вважає за необхідне зобов?язати уповноважену особу ДУ "Київський слідчий ізолятор" МЮУ забезпечити проведення медичного обстеження ОСОБА_6 з метою можливості тримання його під вартою.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поданого в межах кримінального провадження № 0000485 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 лютого 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301-1 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з часу фактичного затримання з 09.45 год. 07 лютого 2023 року до 07 квітня 2023 року, включно.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 , обов`язків, передбачених КПК України в розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 107 360,00 грн.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу за наступними реквізитами: (розрахунковий рахунок ТУДСАУ в м. Києві № UA1012089, отримувач - ТУДСАУ в місті Києві; Код ЄДРПОУ - 26268059; Банк одержувача - Державна казначейська служба України м. Київ, МФО - 820172).

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , наступні процесуальні обов`язки (ст. 194 КПК України): прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду; повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Оболонський районний суд міста Києва.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Зобов?язати уповноважену особу ДУ "Київський слідчий ізолятор" МЮУ забезпечити проведення медичного обстеження ОСОБА_6 з метою можливості тримання його під вартою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено та проголошено 10 лютого 2023 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1