ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.10.2022 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_3 своїм правом на участь в засіданні не скористалась,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП щодо ОСОБА_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

в с т а н о в и в:
26.10.2022 в період часу з 11:17 год по 12:20 год ОСОБА_3 , перебуваючи як заявник у залі судового засідання №2-Б-7 Богунського районного суду м. Житомира за адресою: м.Житомир, м-н Соборний, 1, під час розгляду справи №295/10605/22 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Житомирської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, здійснила прояв неповаги до суду, оскільки вчиняла дії, які свідчать про порушення порядку під час судового засідання, що виразилось у непідкоренні розпорядженням головуючого у справі судді та відсутності реакції на зауваження судді, розмовляла без дозволу судді, ставила запитання судді та давала вказівки судді щодо дій, які на думку останньої, суддя зобов`язана вчинити, перешкоджала судді вести судове засідання, після зауваження судді та попередження про відповідальність за неповагу до суду продовжила порушувати порядок у залі судового засідання.

Своїми діями ОСОБА_3 вчинила адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.1 ст.185-3 КУпАП.

ОСОБА_3 у судовому засіданні неодноразово порушувала порядок під час судового засідання, а саме: не підкорялась розпорядженням головуючого у справі судді, не реагувала на зауваження судді, розмовляла без дозволу судді, ставила запитання судді та вказувала про необхідність вчинення суддею тих чи інших дій, в тому числі розглядати клопотання, яке вже було розглянуто суддею, про що було роз`яснено суддею заявниці ОСОБА_3 . Вказані дії останньої перешкоджали судді вести судове засідання, після зауваження судді та попередження про відповідальність за неповагу до суду продовжила порушувати порядок у залі судового засідання.

При цьому, суд зауважує, що висловлені в судовому засіданні доводи ОСОБА_3 про те, що вона за станом здоров`я після перенесеної хвороби не дочуває та просить звертатися з питаннями до неї письмово, не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи, з огляду на те, що по-перше, такі твердження щодо відповідної вади слуху не підтверджені жодним відповідним документом медичного характеру (довідкою, випискою з медичної карти хворого, тощо); по-друге, у відповідності до приписів КПК України, ОСОБА_3 мала право та можливість подати відповідне клопотання про залучення відповідного спеціаліста, а саме, сурдоперекладача (ст.68 КПК України), про що було роз`яснено суддею в засіданні, проте, таким правом заявник не скористалась, подібного письмового клопотання не подала та не обгрунтувала, натомість, в засіданні після роз`яснень судді вказала, що такого клопотання вона не заявляє; по-третє, суддею критично оцінюються такі доводи заявника, з огляду на те, що поведінка, висловлювання та обмовки ОСОБА_3 в судовому засіданні давали чітко зрозуміти, що остання чує та розуміє все, що відбувається в судовому засіданні, проте, подекуди, робить вигляд протилежного, ніби-то надаючи відповіді на питання, які їй фактично не задавались, або ж зовсім не відповідаючи на чіткі і короткі запитання, які судячи з реакції, висловів та обмовок, однозначно були нею почуті, що підтверджується відповідним журналом судового засідання.

За будь-яких обставин, судом не встановлено жодних обгрунтованих підстав для допущеної ОСОБА_3 в судовому засіданні поведінки та вчинених нею умисних дій, які чітко підпадають під диспозицію норми ч.1 ст.185-3 КУпАП щодо неповаги до суду, що виразилась в непідкоренні заявника ОСОБА_3 розпорядженням головуючого та в порушенні порядку під час судового засідання, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил, та які тягнуть за собою застосування адміністративної відповідальності.

Так, згідно з ч. 6 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, а також фізичні і юридичні особи та їх об`єднання зобов`язані поважати незалежність судді і не посягати на неї.

Відповідно до ч. 2 ст.48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Згідно з п. 6 ч. 3 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», незалежність судді забезпечується відповідальністю за неповагу до суду чи судді.

Відповідно ст. 129 Конституції України, за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Згідно зі ст. 50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, встановлену законом.

Як зазначено у п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року №8 «Про незалежність судової влади», у кожному випадку, коли буде встановлено, що особа вчинила умисні дії, які свідчать про неповагу до суду, необхідно вирішувати питання про притягнення винних до відповідальності за статтею 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно з положеннями частини 1 та 5 статті 258 КУпАП, у разі вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185-3 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення не складається.

Відповідно до ст. 221, 221-1 КУпАП дані справи розглядаються суддями районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів, місцевими господарськими та адміністративними судами, апеляційними судами та Верховним Судом. Така справа розглядається суддею-доповідачем зі складу суду, що розглядає справу, під час розгляду якої вчинено правопорушення, передбачене ст.185-3 КУпАП.

Таким чином, з моменту оголошення перерви у судовому розгляді №295/10605/22 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Житомирської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий суддя фактично констатує вчинення особою дій, ознаки яких підпадають під дію статті 185-3 КУпАП, і переходить до розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.185-3 КУпАП неповага до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил, тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У рекомендаціях щодо притягнення до відповідальності за неповагу до суду, які затверджені Рішенням Ради суддів України 04.11.2016 №74, зазначено, що повага до суду є чинником належного функціонування правової держави. Закон вимагає від учасників процесу, або присутніх у судовому засіданні осіб, наявність поваги до суду як одного із інститутів державної влади. За останні роки в Україні все більш набуває свого поширення публічна демонстрація такої форми правового нігілізму як прояв неповаги до суддів та суду зокрема. Розповсюдженість означеного негативного явища обумовлює неможливість виконання судовою владою своїх функцій у повному обсязі. Адже в результаті вчинення діянь, що посягають на авторитет судової влади, фактично нівелюється принцип всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи будь-якої категорії. У загальному підсумку поширення прояву неповаги до суду, уникнення винними особами юридичної відповідальності за чинення такого правопорушення, відсутність забезпечення приміщень судів належною охороною призводить до невиконання українською державою своїх зобов`язань щодо забезпечення права на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У кожному випадку, коли буде встановлено, що особа вчинила умисні дії, які свідчать про неповагу до суду, необхідно вирішувати питання про притягнення винних до відповідальності за статтею 1853 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Жоден випадок прояву неповаги до суду не повинен залишатись без належного реагування суддів.

Адміністративна відповідальність за прояв неповаги до суду передбачена статтею 1853 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Диспозиція вказаної статті до об`єктивної сторони зазначеного правопорушення відносить наступні діяння: злісне ухилення від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача, експерта, перекладача; непідкорення зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого; порушення порядку під час судового засідання; вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил; невиконання поручителем зобов`язань, покладених судом під час провадження у справах за адміністративними позовами з приводу затримання та видворення іноземців та осіб без громадянства; неповага до Конституційного Суду України з боку учасників конституційного провадження, перекладача, свідка, спеціаліста, експерта, інших учасників конституційного провадження, залучених Конституційним Судом України до участі у справі, що виразилася у злісному ухиленні від явки на засідання, пленарне засідання Сенату, Великої палати Конституційного Суду України або в непідкоренні цих та інших осіб розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час таких засідань, а так само вчинення будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до Конституційного Суду України іншими присутніми на пленарному засіданні особами (крім суддів Конституційного Суду України).

Таким чином, у випадку вчинення будь-яких із вище перелічених дій, суд зобов`язаний ініціювати провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Питання про притягнення учасника справи або іншої особи, присутньої в залі судового засідання, до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні із розгляду справи оголошується перерва, або після закінчення судового засідання (статті 216 ЦПК України, 198 КАС України, 200 ГПК України, 330 КПК України).

Таким чином, з моменту оголошення перерви у судовому розгляді справи або одразу після закінчення судового засідання суд фактично констатує вчинення особою дій, ознаки яких підпадають під дію статті 185-3 КУпАП, завершує стадію порушення справи про адміністративне правопорушення і переходить до наступної стадії, якою є розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Зважаючи на це, інші підготовчі дії до розгляду справи про адміністративне правопорушення, які передбачені статтею 278 КУпАП, судом (суддею) не проводяться.

Відповідно до частини 1 статей 221, 221-1 КУпАП розгляд справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу здійснюють судді районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів, місцеві господарські та адміністративні суди, апеляційні суди та Верховний Суд.

При цьому, справа про адміністративне правопорушення розглядається суддею-доповідачем зі складу суду, що розглядає справу, під час розгляду якої вчинено правопорушення, передбачене статтею 1853 КУпАП.

Враховуючи вищенаведене, поведінку ОСОБА_3 , яка в судовому засіданні, не підкорювалась розпорядженням судді, на зауваження суду не реагувала, розмовляла без дозволу судді, ставила запитання судді та давала вказівки судді щодо дій, які на думку останньої, суддя зобов`язана вчинити, перешкоджала судді вести судове засідання, після зауваження судді та попередження про відповідальність за неповагу до суду продовжила порушувати порядок у залі судового засідання, суд розцінює такі дії ОСОБА_3 як порушення порядку під час судового засідання.

Суд, дослідивши обставини справи в їх сукупності, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, дійшов висновку, що в діях ОСОБА_3 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 КУпАП, у зв`язку з чим вважає за доцільне призначити адміністративне стягнення у виді штрафу у межах санкції ч.1 ст.185-3 КУпАП, а також стягнути з неї судовий збір, відповідно до ст. 40-1 КУпАП.

Керуючись ч. 1 ст. 185-3 КУпАП та ст.ст.40-1,283-285 КУпАП, п.5 ч.2 ст.4 ЗУ "Про судовий збір",

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_3 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, та накласти на неї стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850,00 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_3 в дохід держави судовий збір в розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість гривень) 20 копійок.

Роз`яснити, що у разі несплати правопорушником штрафу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому постанови, у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу відповідно до положень ст. 308 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, у разі оскарження - після залишення скарги без задоволення.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з наступного дня після набрання нею законної сили.

Суддя ОСОБА_1