Справа № 545/6079/22
Провадження № 1-кс/545/710/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.11.2022 року слідчий суддя Полтавського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000167 від 11.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, про проведення обшуку, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Полтавського районного суду Полтавської області перебувало клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000167 від 11.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, про проведення обшуку.

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 23.11.2022 року Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000167 від 11.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, про проведення обшуку задоволено.

Після винесення судом ухвали від 23.11.2022 року, встановлено, що в ухвалі суду допущено технічну описку, а саме в першому абзаці резолютивної частини ухвали не вірно зазначено вид ухвали - «про проведення огляду».

Прокурор у судовому засіданні не заперечував щодо виправлення описки в ухвалі суду.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, приходить до таких висновків.

Відповідно до ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, чи набрало судове рішення законної сили чи ні.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення,а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акту правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили.

Передбачену статтею 379 КПК України, а також ч. 5 ст. 371 цього Кодексу можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виправлення описки не може змінювати зміст судового рішення.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя вважає за необхідне виправити описку в ухвалі Полтавського районного суду Полтавської області від 23.11.2022 року.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316, 334 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Виправити описку в ухвалі Полтавського районного суду Полтавської області від 23.11.2022 року по справі № 545/6079/22 (провадження №1-кс/545/710/22), а саме у першому абзаці резолютивної частини ухвали замість не вірного - «про проведення огляду», вказати вірно - «про проведення обшуку».

В іншій частині ухвалу залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1