Справа № 212/120/23
У Х В А Л А

про арешт майна

11 січня 2023 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання прокурора Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт у кримінальному провадженні №0000065 від 15.08.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.197-1 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

09 січня 2023 року до слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло вищезазначене клопотання, у якому прокурор просить накласти арешт на земельну ділянку за відповідним кадастровим номером та на розташовані на ній тимчасові споруди.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що слідчим відділенням ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000065 від 15.08.2022 року за ч. 3 ст. 197-1 КК України.

Встановлено, що надійшло повідомлення від виконавчого комітету Покровської районної у місті ради по те, що було проведено самоврядний контроль за використанням і охоронною земель методом обстеження земельної ділянки на АДРЕСА_1 , за результатами чого встановлено, що на земельній ділянці розташоване кафе з літнім майданчиком без дозвільно-погоджувальної документації.

Так, відповідно до складеного акту обстеження земельної ділянки від 20 липня 2022 року земельна ділянка приблизною площею 100 м.кв. використовується під кафе «NANU-NANA» із літнім майданчиком.

Відповідно до публічної кадастрової карти кафе «NANU-NANA» із літнім майданчиком розташоване на кадастровому номері №:04:447:0021, що є комунальною власністю.

Так, ОСОБА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , паспорт громадянина України, серія та номер: НОМЕР_2 , виданий 26.10.2010, видавник: Жовтневий РВ Криворізького МУ ГУМВС України в Дніпропетровській області, країна громадянства: Україна, адреса: Україна, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вулиця Малинова, будинок 3, є власником нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , що є нежиле приміщення вбудоване в перший поверх чотирьохповерхового житлового будинку з ганком літ.а.

Відповідно до протоколу огляду на земельній ділянці розташовані тимчасові споруди огороджені парканом.

Відповідно до протокол допиту свідка ОСОБА_5 , яка займає посаду завідувача сектору з питань будівництва, регулювання земельних відносин та індивідуальної житлової забудови відділу житлово-комунального господарства виконкому Покровської районної в місті ради, земельна ділянка що використовується під розміщення літнього майданчика кафе «NANU-NANA», є самовільно зайнятою та використовується без правовстановлюючих документів.

18.10.2022 слідчим визнано земельну ділянку із кадастровим номером №:04:447:0021 у якості речових доказів.

Відповідно до технічного звіту від 8 грудня 2004 року, що вилучений в ході тимчасового доступу до ГУ Держгеокадастру в Дніпропетровській області, по встановленню фактичних меж на земельній ділянці із кадастровим номером №:04:447:0021, територію що на даний час займають тимчасові споруди є територію будинку.

Також, відповідно до договору оренди земельної ділянки укладеного Криворізькою міською радою із ТОВ «ЗЕВС-1» земельну ділянку із кадастровим номером №:04:447:0021 раніше передавалось в оренду під розміщення вбудованого приміщення офісу.

ОСОБА_4 , придбавши 31.07.2020 році, вирішив організувати у вказаному приміщенні кафе. У подальшому, останній здійснив встановлення тимчасових споруд на прибудинковій території житлового будинку поруч із власним приміщенням, достовірно знаючи про те, що не має в оренді земельної ділянки.

Вказана земельна ділянка належить Криворізькій міській раді, так як згідно витягу із ДЗК, встановлено що речове право на вказану земельну ділянку за жодним громадянином або юридичною особою не зареєстровано, а отже в розумінні п.1 ч.2 ст. 83 Земельного кодексу України є у комунальній власності.

Площа земельної ділянки із кадастровим номером №:04:447:0021 становить 5 800,86 кв.м..

У органу досудового розслідування виникла необхідність у зверненні із клопотанням про накладення арешту на земельну ділянку :04:447:0021 та розташованих на ній тимчасових споруд із обмеженням права користування, розпорядження та відчуження.

Метою накладення арешту є запобігання ризикам подальшої реєстрації право власності або користування на земельну ділянку, а також враховуючи те, що зазначена земельна ділянка яка є предметом злочину, а також збереження речових доказів.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали, якими обґрунтовано клопотання, дійшов висновку про його часткове задоволення з таких підстав.

Як вбачається з витягу з ЄРДР, у провадженні СВ Відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № 0000065 від 15.08.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.197-1 КК України, щодо здійснення будівництва літнього майданчику кафе на самовільно зайнятій земельній ділянці та території Покровського району міста Кривого Рогу.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою, зокрема, і збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладено у встановленому цим КПК порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, з урахуванням обставин кримінального провадження, а також того, що земельна ділянка, щодо якої просить прокурор накласти арешт цілком відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а тому обґрунтовано має правовий статус речового доказу, з метою забезпечення його збереження, на переконання слідчого судді, є всі правові підстави для накладання арешту на вказане майно шляхом обмеження права користування, розпорядження та відчуження.

На думку слідчого судді, арешт земельної ділянки із забороною і користування є співрозмірний з потребами кримінального провадження та необхідний з метою забезпечення кримінального провадження та використання її як доказу у кримінальному провадженні. При цьому враховує і те, що у відповідності до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, де слідчим суддею і будуть ретельно перевірені їх доводи та надана оцінка матеріалам, долученим до клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173 КПК України, слідчий суддя,-

Постановив:

Клопотання прокурора про накладення арешту задовольнити повністю.

Накласти арешт на земельну ділянку, кадастровий номер №:04:447:0021, загальною площею 5 800,86 кв.м., та розташованих на ній тимчасових споруд із обмеженням права користування, розпорядження та відчуження, яка є комунальною власність та належить Криворізькій міській раді.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1