У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , ознайомившись з матеріалами клопотання ОСОБА_2 у кримінальному провадженні за №0000105 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений на мисливську гладкоствольну рушницю МР-153 № НОМЕР_1 , дозвіл НОМЕР_2 та повернути законному власнику ОСОБА_3 .

В клопотанні просить скасувати арешт та повернути його сину ОСОБА_3 незаконно вилучену під час обшуку за його місцем постійного проживання АДРЕСА_1 , мисливську гладкоствольну рушницю 12 калібру НОМЕР_3 . Вказує, що його син ОСОБА_3 є членом УТМР з 1997 року. Дана мисливська зброя була подарована ним для зайняття любительським та спортивним полюванням. На даний час дозвіл на носіння та зберігання дійсний до травня 2023 року, а не протермінований як стверджували правоохоронці і жодним чином не має відношення до даного кримінального провадження. Його син як законослухняний громадянин України жодного разу не порушував правила та вимоги полювання, а тим більше не мав адміністративних правопорушень з приводу транспортування та зберігання мисливської зброї.

Ознайомившись із вказаним клопотанням слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно змісту ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із аналізу вказаної норми вбачається,що із клопотанням про скасування арешту майна може звернутись підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Крім того, з аналізу ст. ст.171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту має бути зазначено наступне: перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Разом із тим, до клопотання не додано ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області на підставі якої було накладено арешт на майно, який заявник просить скасувати. Вказане позбавляє можливості встановити підстави застосування арешту майна у кримінальному провадженні, визначити перелік майна, на яке накладено арешт, а також надати правову оцінку обґрунтованості його застосування та/або наявності (відсутності) потреби в його подальшому застосуванні.

Заявником до клопотання не додано доказів на обґрунтування викладених у клопотанні обставин, зокрема копії дозволу на носіння та зберігання зброї.

Крім цього, слідчий суддя звертає увагу, що ОСОБА_2 просить скасувати арешт з рушниці, вказуючи, що така належить його сину ОСОБА_3 , однак ОСОБА_3 із клопотання про скасування арешту майна до слідчого судді не звертався.

Відповідно ч.1 ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищезазначене, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання про скасування арешту майна повернути особі яка його подала.

З наведених міркувань та керуючись ст.ст. 9, 26, 174, 369 - 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 у кримінальному провадженні за №0000105 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, про скасування арешту майна, повернути особі, яка його подала.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області ОСОБА_4 ОСОБА_5