Справа № 521/9134/21
Номер провадження:1-кп/521/723/22
У Х В А Л А

29 березня 2022 року м. Одеса
Малиновський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

законного представника ОСОБА_5

у відкритому судовому засіданні об`єднаного кримінального провадження, з розгляду клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру, зареєстрованого в ЄРДР 10.01.2021 року за № 0000068, відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками суспільно-небезпечного діяння, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України та клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000956 від 21.09.2021 відносно ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками суспільно-небезпечного діяння, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
На розгляді в Малиновському районному суді м. Одеси перебуває вищевказане об`єднане кримінальне провадження.

До обвинуваченого ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого закінчується 03.04.2022 року.

Прокурор під час судового засідання заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 та просив його задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та посилаючись на обставини, які на його думку свідчать про їх наявність.

Клопотання розглядається судом в умовах проведення бойових дій в м. Одесі, під час введеного в Україні воєнного стану, а тому доставлення обвинувачених (підозрюваних) конвойною службою не здійснюється.

В зв`язку з Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року, розгляд клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою здійснюється без ОСОБА_6 .

З огляду на вищевикладене, суд вважає можливим розглянути клопотання наявним складом суду.

Захисник заперечував проти клопотання, просив на передати ОСОБА_6 на поруки його законному представнику ОСОБА_5 , або змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Від ОСОБА_6 надійшло до суду клопотання про зміну йому запобіжного заходу на домашній арешт.

Законний представник підтримав думку захисника.

Прокурор заперечував проти клопотання ОСОБА_6 .

Вислухавши думку сторін, суд вважає за необхідне в клопотання ОСОБА_6 відмовити а клопотання прокурора задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України підставою продовження застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії передбачені ч. 1 даної статті.

Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду свідчить те, що останній обвинувачується у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 3 років, що йому, у разі визнання винним у вчиненні даного кримінального правопорушення, загрожує реальна міра покарання у вигляді позбавлення волі на певний строк.

Ризик, передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України підтверджується тим фактом що ОСОБА_6 , маючи статус обвинуваченого у даному кримінальному провадженні вчинив нове кримінальне правопорушення і знову пов`язане із незаконним обігом наркотичних засобів. Вказане безперечно свідчить, що раніше обраний до обвинуваченого забіжний захід не зміг забезпечити його належної поведінки та допустив вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

Також вказаний ризик підтверджується відсутністю офіційного джерела доходів, тому можна зробити висновок, що ОСОБА_6 перебуваючи під запобіжним заходом не пов`язаним із ізоляцією його від суспільства може заробляти собі на життя незаконним шляхом, зокрема за допомогою збуту наркотичних засобів, психотропних речовин, доступ до яких як встановлено у нього наявний.

Також у кримінальному провадженні є свідки (поняті), покази яких відіграють важливу роль в процесі доказування винуватості ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, на яких перебуваючи під іншим запобіжним заходом не пов`язаним з ізоляцією від суспільства (тримання під вартою) останній може незаконно впливати шляхом погроз, для викривлення показів, що негативно вплине на досудове розслідування та призведе до ухилення винної особи від кримінальної відповідальності. Все це дає підстави для наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України.

Крім того, під час досудового розслідування не встановлено всіх осіб причетних до даного кримінального правопорушення, зокрема тих, у кого купувався наркотичний засіб, психотропна речовина, тому перебуваючи під запобіжним заходом не пов`язаним з триманням під вартою останній може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом повідомлення вищезазначеним фігурантів про хід, форми та методи досудового розслідування, що негативно вплине на досудове розслідування, призведе до ухилення винних осіб від кримінальної відповідальності та дає підстави вважати наявним ризик, передбачений п.4 ч.1 ст.177 КПК України.

Метою продовження застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_6 є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ст. 42 КПК України та запобіганні ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, а саме, те що він може: 1) переховуватися від суду; 2) незаконно впливати на свідків; 3) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 4) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе гарантувати належне виконання ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків та зможе запобігти ризикам, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обґрунтованість підозри на даній стадії кримінального провадження дозволяє прийти до висновку, про наявність підстав для продовження застосування запобіжного заходу.

Таким чином, клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Розмір застави, визначений на підставі ухвали Малиновського районного суду міста Одеси від 13 грудня 2021 року, як запобіжний захід, достатній для забезпечення виконання ОСОБА_6 обов`язків, передбачених КПК України, залишити без змін.

Головуючий суддя вважає за необхідне зазначити, що в подальшому при першій розумній можливості, судом будуть здійснені всі належні та розумні заходи задля забезпечення участі в судовому засіданні та вирішення питання доцільності продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 за участі особи.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 196, 197, 331, 350 КПК України, Законом України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 року та Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року, суд,

У Х В А Л И В:
В клопотанні ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу на домашній арешт відмовити.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто з моменту ухвалення, а саме з 29.03.2022 року та до 27.05.2022 року, включно.

Розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_6 обов`язків, передбачених КПК України, визначеним ухвалою Малиновського районного суду міста Одеси від 13 грудня 2021 року, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатної особи, тобто у розмірі 45 400 ( сорок п`ять тисяч чотириста) гривень залишити без змін.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

2) не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

4) утримуватись від спілкування із потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу суду, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1