Справа № 127/8902/23
Провадження № 1-кс/127/3540/23
У Х В А Л А

Іменем України

30 березня 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

за участю:

прокурора: ОСОБА_3 ,

підозрюваного: ОСОБА_4 ,

захисника: адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Пеньківка, Шаргородського району Вінницької області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , неодруженого, непрацюючого, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, який підозрюється в вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 29.03.2023 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000204 від 03.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в другій половині жовтня 2022 року, точна дата та час слідством не встановлені, ОСОБА_4 знаходився зі своєю співмешканкою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у своєму будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Під час спільного вживання алкогольних напоїв між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 на побутовому ґрунті виникла словесна суперечка, у ході якої у нього виник злочинний умисел на заподіяння смерті ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заподіяння смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_4 діючи умисно, усвідомлюючи, що посягає на життя іншої особи, передбачаючи і свідомо бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілої, використовуючи явну фізичну перевагу над потерпілою, руками схопив останню за шию та прикладаючи значну фізичну силу, здавлював та не відпускав до тих пір, поки ОСОБА_7 не перестала подавати ознаки життя. У подальшому, ОСОБА_4 з метою приховання слідів злочину, обгорнув труп ОСОБА_7 ковдрою, яку взяв в одній із кімнат свого будинку та на власному велосипеді вивіз потерпілу до лісової місцевості, що знаходиться на незначній відстані від його домоволодіння та прикопав за допомогою заздалегідь заготовленої лопати на глибину близько 70 см. Після чого, не бажаючи бути викритим зник з місця події.

В подальшому, 02.03.2023 у вищевказаній лісовій місцевості труп ОСОБА_7 було виявлено ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка і повідомила до правоохоронних органів.

Згідно висновку судової медичної експертизи № 186 від 16.03.2023 труп ОСОБА_7 доставлений на судово-медичну експертизу в стані гниття з явищами часткового скелетування.

При судово-медичній експертизі трупа ОСОБА_7 виявлені прижиттєві ушкодження: переломи під`язикової кістки та щитоподібного хряща з крововиливами в прилеглі тканини; перелом 9-го ребра по лівій середньо-пахвинній лінії. Також виявлено дефекти м`яких тканин правої нижньої кінцівки майже до повного скелетування. Крім вищеперечислених ушкоджень при внутрішньому дослідженні трупа ОСОБА_7 виявлені збільшені в об`ємі легені, які виповнюють плевральні порожнини, та при гістологічній експертизі - ділянки гострої альвеолярної емфіземи та набряку паренхіми легень.

Переломи під`язикової кістки та щитоподібного хряща утворились внаслідок деформації згину в напрямку зсередини назовні, що може вказувати на виникнення їх внаслідок стискання з боків.

Перелом 9-го ребра по лівій середньо-пахвинній лінії утворився внаслідок деформації згину в напрямку зсередини назовні, є конструкційним переломом, та міг виникнути внаслідок дії сили в передньо-задньому напрямку.

Значні дефекти м`яких тканин правої нижньої кінцівки з явищами склетування виникли посмертно. Ушкодження, що мають місце на залишках м`яких тканин та оголених кістках, характерні для дії зубів тварин.

Беручи до уваги наявність прижиттєвих переломів під' язикової кістки та щитоподібного хряща гортані, збільшення легень в об`ємі, які виповнюють плев-ральні порожнини, ділянок гострої альвеолярної емфіземи та набряку паренхіми легень, вважаємо, що причиною смерті ОСОБА_9 є механічна асфіксія від здавлення шиї твердим тупим предметом, до яких відносяться і руки.

Механічна асфіксія від здавлення шиї у ОСОБА_7 мала ознаки тяжких тілесних ушкоджень і стоїть в причинному зв?язку зі смертю.

Перелом 9 ребра у ОСОБА_7 мав ознаки ушкодження середнього ступеню тяжкості та в причинному зв`язку зі смертю не стоїть.

При судово-токсикологічній експертизі м`язів від трупа ОСОБА_7 виявлено етиловий спирт у концентрації 0,5 проміле, інші спирти та їх ізомери.

За підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, 28.03.2023 року о 13 годині 50 хвилин, в порядку ст. 208 КПК України, затримано: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця с. Пеньківка, Шаргородського району Вінницької області, українця, громадянина України, непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого.

28.03.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця події, протоколом огляду трупа, показаннями свідків, протоколом затримання, протоколом пред`явлення речей для впізнання, висновком судово-медичної експертизи, висновком судової експертизи матеріалів речовин та виробів, а також іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Метою застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховування від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

Так, ОСОБА_4 підозрюється в особливо тяжкому умисному злочині, санкція якого передбачає позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, а тому усвідомлюючи можливу відповідальність за вчинене кримінальне правопорушення, може спробувати переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності за скоєне. Крім того, на даний час проводяться слідчі (розшукові) заходи спрямовані на виявлення та фіксацію доказів, що можуть мати доказове значення під час досудового розслідування та судового розгляду, що також дає підстави вважати, що перебуваючи на волі він може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення всіх обставин кримінального правопорушення.

Крім того, ОСОБА_4 відоме місце проживання свідків у даному кримінальному провадженні, а тому перебуваючи на волі він зможе на них незаконно впливати, з метою їх спонукання шляхом погроз, вмовляння до дачі неправдивих показань або відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування та його результати.

Враховуючи неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий звернувся до суду з даним клопотанням та просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення застави.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутністю будь-яких доказів на підтвердження причетності ОСОБА_4 до кримінального правопорушення.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Суд, дослідивши вказане клопотання, матеріали кримінального провадження №0000204, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з часиною першою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За приписами частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що 03.03.2023 до ЄРДР за №0000204 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що в другій половині жовтня 2022 року, точна дата та час слідством не встановлені, ОСОБА_4 знаходився зі своєю співмешканкою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у своєму будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Під час спільного вживання алкогольних напоїв між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 на побутовому ґрунті виникла словесна суперечка, у ході якої у нього виник злочинний умисел на заподіяння смерті ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заподіяння смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_4 діючи умисно, усвідомлюючи, що посягає на життя іншої особи, передбачаючи і свідомо бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілої, використовуючи явну фізичну перевагу над потерпілою, руками схопив останню за шию та прикладаючи значну фізичну силу, здавлював та не відпускав до тих пір, поки ОСОБА_7 не перестала подавати ознаки життя. У подальшому, ОСОБА_4 з метою приховання слідів злочину, обгорнув труп ОСОБА_7 ковдрою, яку взяв в одній із кімнат свого будинку та на власному велосипеді вивіз потерпілу до лісової місцевості, що знаходиться на незначній відстані від його домоволодіння та прикопав за допомогою заздалегідь заготовленої лопати на глибину близько 70 см. Після чого, не бажаючи бути викритим зник з місця події.

В подальшому, 02.03.2023 у вищевказаній лісовій місцевості труп ОСОБА_7 було виявлено ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка і повідомила до правоохоронних органів.

Згідно висновку судової медичної експертизи № 186 від 16.03.2023 труп ОСОБА_7 доставлений на судово-медичну експертизу в стані гниття з явищами часткового скелетування.

При судово-медичній експертизі трупа ОСОБА_7 виявлені прижиттєві ушкодження: переломи під`язикової кістки та щитоподібного хряща з крововиливами в прилеглі тканини; перелом 9-го ребра по лівій середньо-пахвинній лінії. Також виявлено дефекти м`яких тканин правої нижньої кінцівки майже до повного скелетування. Крім вищеперечислених ушкоджень при внутрішньому дослідженні трупа ОСОБА_7 виявлені збільшені в об`ємі легені, які виповнюють плевральні порожнини, та при гістологічній експертизі - ділянки гострої альвеолярної емфіземи та набряку паренхіми легень.

Переломи під`язикової кістки та щитоподібного хряща утворились внаслідок деформації згину в напрямку зсередини назовні, що може вказувати на виникнення їх внаслідок стискання з боків.

Перелом 9-го ребра по лівій середньо-пахвинній лінії утворився внаслідок деформації згину в напрямку зсередини назовні, є конструкційним переломом, та міг виникнути внаслідок дії сили в передньо-задньому напрямку.

Значні дефекти м`яких тканин правої нижньої кінцівки з явищами склетування виникли посмертно. Ушкодження, що мають місце на залишках м`яких тканин та оголених кістках, характерні для дії зубів тварин.

Беручи до уваги наявність прижиттєвих переломів під' язикової кістки та щитоподібного хряща гортані, збільшення легень в об`ємі, які виповнюють плев-ральні порожнини, ділянок гострої альвеолярної емфіземи та набряку паренхіми легень, вважаємо, що причиною смерті ОСОБА_10 н.д. є механічна асфіксія від здавлення шиї твердим тупим предметом, до яких відносяться і руки.

Механічна асфіксія від здавлення шиї у ОСОБА_7 мала ознаки тяжких тілесних ушкоджень і стоїть в причинному зв?язку зі смертю.

Перелом 9 ребра у ОСОБА_7 мав ознаки ушкодження середнього ступеню тяжкості та в причинному зв`язку зі смертю не стоїть.

При судово-токсикологічній експертизі м`язів від трупа ОСОБА_7 виявлено етиловий спирт у концентрації 0,5 проміле, інші спирти та їх ізомери.

28 березня 2023 року ОСОБА_11 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

28 березня 2023 року ОСОБА_11 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, суд зважає на те, що, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Також, суд звертає увагу на те, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування (рішенні у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984).

Проаналізувавши зміст клопотання про застосування запобіжного заходу, а також доданих до клопотання доказів, а саме: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000204; протоколів огляду місця події; протоколу огляду трупа; висновки експертів; протоколу пред`явлення речей для впізнання; протоколів допитів свідків; довідки про результати опитування з використанням поліграфа від 07.03.2023; протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 28.03.2023; повідомлення про підозру від 17.02.2023; протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 28.03.2023; інших матеріалів кримінального провадження та пояснень підозрюваного наданих в судовому засіданні, слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду даного клопотання підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України обґрунтована.

У відповідності з пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;.

В судовому засіданні судом встановлено, що ОСОБА_4 має постійне місце реєстрації та місце проживання, неодружений,, непрацюючий, в силу ст. 89 КК України раніше не судимий.

Однак, на теперішній час органом досудового розслідування ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Таким чином, враховуючи обставини кримінального правопорушення, його наслідки, тяжкість покарання за злочин по якому оголошено підозру, особу підозрюваного, суд під час розгляду клопотання дійшов обґрунтованого висновку, що підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що унеможливлює обрання їй більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Суд також враховує вік та стан здоров`я підозрюваного та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

При вирішенні питання щодо обґрунтованості клопотання слідчий суддя враховує, що слідчим та прокурором доведено, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, а тому приходить до висновку про доцільність задоволення клопотання та застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, слідчим суддею врахована практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених названим Кодексом.

В той же час, частиною четвертою статті 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;

4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;

5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Таким чином, оскільки вчинений злочин спричинив загибель людини, а також враховуючи те, що існує ризик того, що підозрюваний буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду слідчий суддя вважає не доцільним визначати підозрюваному розмір застави.

На підставі наведеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 400 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою діє протягом 60 (шістдесят) днів з моменту затримання ОСОБА_4 , тобто до 13:50 год. 26 травня 2023 року.

Строк дії ухвали суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 26 травня 2023 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Подача апеляційної скарги на дану ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя