Справа № 304/382/23 Провадження № 1-кс/304/140/2023
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 березня 2023 року м. Перечин
Ініціатор клопотання у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд такого за його відсутності.
У судове засідання власник майна ОСОБА_5 також не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку, передбаченому ч. 1 ст. 135 КПК України, здійсненням виклику по телефону.
На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.
Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, зваживши доводи викладені у клопотанні, приходить до такого висновку.
Пунктом 4 частини 2 статті 36 КПК України передбачено, що прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 цього Кодексу під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 цього Кодексу арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 3 вказаної статті передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
З матеріалів клопотання видно, що 03 березня 2023 року о 09.50 год надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , заявник ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомив про викрадення з його будинку близько 05.00 год велосипеду синього кольору; підозрює знайомого ОСОБА_7 , який у нього гостював. З приводу вказаних обставин того ж дня о 10.20 год складено протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) (а. к. 7, 8-зворот).
З наявного у матеріалах клопотання протоколу допиту потерпілого від 06 березня 2023 року поясненнями ОСОБА_5 встановлено обставини події, що мала місце з 02 на 03 березня 2023 року, а також особу, яку він підозрює у викраденні належного йому велосипеда, а саме ОСОБА_7 , оскільки такий зник з його будинку після його відвідин (а. к. 13-16).
Третього березня 2023 року велосипед синього кольору з написом на рамі «IMPALA» був добровільно виданий ОСОБА_4 під час огляду місця події домогосподарства по АДРЕСА_1 , та у результаті огляду вилучений (а. к. 17, 18-21). Допитаний того ж дня в якості свідка ОСОБА_4 показав, що придбав вказаний велосипед у ОСОБА_8 за 700 грн (а. к. 22-24).
Зі змісту ч. 2 ст. 173 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5)розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речових доказів, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для арешту майна, враховує можливість використання такого як доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки за його допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Положеннями ч. 5 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.
Керуючись ст. 36, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В :
Накласти арешт на велосипед синього кольору з написом на рамі «IMPALA», що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 , заборонивши розпорядження та користування таким майном.
Виконання зазначеної ухвали покласти на прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 .
Згідно ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1