УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 495/1719/23

Номер провадження 1-кс/495/364/2023

22 лютого 2023 рокум. Білгород-Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Білгород-Дністровському клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:

20.02.2023 року дізнавач СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з погодженим прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури з клопотанням про накладення арешту на майно.

В клопотанні зазначено, що 20 лютого 2023 року сектором дізнання Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області розпочато досудове розслідування кримінального провадження №0000051 у відповідності до кримінальної кваліфікації ч.4 ст. 358 КК України.

До Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 19.02.2023 гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на пункті пропуску «СТАРОКОЗАЧЕ», що розташований на території Старокозацької ОТГ Білгород-Дністровського району, Одеської області, надав для перевірки документи з ймовірними ознаками підробки, а саме: тимчасове посвідчення військовозобов`язаного НОМЕР_1 та довідку військово-лікарської комісії №1584, виданих 24.11.2022 ІНФОРМАЦІЯ_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так 19 лютого 2023 року в період часу з 16 годин 00 хвилин по 16 годину 55 хвилин за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район у приміщенні ПП «Старокозаче» було проведено огляд місця події, в ході якого було виявлено документи, а саме: тимчасове посвідчення військовозобов`язаного НОМЕР_1 та довідку військово-лікарської комісії №1584, виданих 24.11.2022 ІНФОРМАЦІЯ_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які вилучені та упаковані до спец. пакету НПУ СУ WAR 1109720 із зазначенням вмісту.

Згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області про залучення до кримінального провадження речових доказів вищезазначені речі визнані речовими доказами.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 131 КПК України одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

На підставі наведеного слідчий просить клопотання задовольнити.

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, надали до суду письмову заяву з проханням розглядати дане клопотання за їх відсутності та на підставі доданих копій матеріалів до клопотання, а також зазначили, що клопотання підтримують, просять його задовольнити.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди .

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведе необхідність такого арешту, а згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

На переконання слідчого судді, слідчий та прокурор довели необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, яке законно відповідає критеріям ст.98 КПК України та наявні обґрунтовані ризики, передбачені ч.1 ст.170 КПК України

Враховуючи вищевикладене та те, що в ході досудового розслідування необхідно вжити певні заходи щодо всебічного, повного дослідження всіх обставин кримінального провадження, а також з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність накладення арешту на вище зазначене майно, з метою збереження речових доказів та проведення відповідних судових експертиз у кримінальному провадженні №0000051.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 170, 172, 173 Кримінального процесуального України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове посвідчення військовозобов`язаного НОМЕР_1 та довідку військово-лікарської комісії №1584, виданих 24.11.2022 ІНФОРМАЦІЯ_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які вилучені та упаковані до спец. пакету НПУ СУ WAR 1109720 під час проведення огляду місця події, за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район у приміщенні ПП «Старокозаче» для збереження речових доказів у кримінальному провадженні та проведення відповідних експертиз та необхідних слідчих дій.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду Одеської області протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1