Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/235/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 січня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання заступника керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000129 від 20.04.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110-2, ч. 4 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Заступник керівника Подільської окружної прокуратури ОСОБА_3 , як процесуальний керівник у кримінальному провадженні, звернувся до суду з клопотанням в якому просить накласти арешт на майно, яке належить ТОВ «Орімі Україна» (), яке змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД», а саме:

цех по виробництву фасованої продукції з чаю та кави і логістичного центру, який розташований за адресою: Київська область, Броварський район, с. Требухів, вул. Броварська, 27А, реєстраційний номер 12;

земельна ділянка загальною площею 15, 2413 га, яка розташована за адресою: Київська область, Броварський район, с. Требухів, вул. Броварська, 27А, кадастровий номер: :01:099:0015;

майновий комплекс, який розташований за адресою: м. Київ, вул. Білецького Академіка, будинок 30, реєстраційний номер 000.

Toyota Corolla 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , державний номерний знак НОМЕР_3 ;

Toyota Corolla 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_5 , державний номерний знак НОМЕР_6 ;

Toyota Corolla 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_7 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_8 , державний номерний знак НОМЕР_9 ;

Toyota Corolla 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_10 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_11 , державний номерний знак НОМЕР_12 ;

BMW X5M 2020 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_13 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_14 , державний номерний знак НОМЕР_15 .

На обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000129 від 20.04.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110-2, ч. 4 ст.191 КК України.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Досудове розслідування вказаного кримінального провадження здійснюється за фактом можливого розкрадання бюджетних коштів України службовими особами низки суб`єктів господарської діяльності, з залученням до своєї протиправної схеми невстановлених в ході досудового розслідування службових осіб органів державної влади України, а також за фактом можливого привласнення коштів та фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи групи компаній підзвітних ТОВ «Орімі Трейд», яка зареєстрована на території рф, (ОГРН 451, юридична адреса: рф, ленінградська область, Всеволжський район, гп Имени Свердлова, мкр 1-й, участок 15/4), зокрема ТОВ «Орімі Україна» () та ряду підконтрольних суб`єктів господарювання: ТОВ «Ексімтрейд» та ТОВ «Орімі Трейд ЛТД», що здійснюють свою діяльність на території України вступили у попередню змову з невстановленими службовими особами органів державної влади України та вчиняють розкрадання бюджетних коштів України в умовах воєнного стану.

Крім того встановлено, що здійснюючи свою діяльність на території України, ТОВ «Орімі Україна» (), яке наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД», та ряд підконтрольних суб`єктів господарювання: ТОВ «Ексімтрейд» та ТОВ «Орімі Трейд ЛТД» скеровують частину прибутків, отриманих від фінансово-господарської діяльності на території України фактичним власникам ТОВ «Орімі Трейд», тим самим сплачуючи грошові кошти до рф, що в подальшому може використовуватись на фінансування дій по зміні меж території та державного кордону України, на порушення порядку, встановленого Конституцією України.

Фактичними власниками групи компаній «Орімі» є громадяни рф: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , який у 2019 році отримав нагороду президента рф «За заслуги перед Отечеством» II степени «за достигнутые трудовые успехи, активную общественную деятельность и многолетнюю добросовестную работу». У цьому ж році з метою уникнення від застосування положень санкційного законодавства України вищевказаними особами було прийнято рішення щодо зміни структури власників ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») в частині виходу зі складу засновників ООО «Орими Трейд». Тобто, з метою уникнення від застосування щодо нього обмежень, передбачених Законом України «Про санкції» до складу засновників підприємств, що зареєстровані на території України було включено компанію «Рімеско Лімітед», Кіпр, м. Нікосія, вул. Діагору, Кермія Білдінг, кінцевим бенефіціаром якої є громадянин рф ОСОБА_6 , громадянку Великої Британії ОСОБА_7 , яка є родичкою фактичного власника ГК «Орими» ОСОБА_4 та громадянку Білорусії ОСОБА_8 .

Підприємства ГК «Орімі» на території України отримують бюджетні кошти від розпорядників за постачання виготовлюваної продукції. Крім того, з метою сталого отримання вищевказаних коштів в умовах військового стану ОСОБА_9 можливо лобіював включення підконтрольного підприємства до наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 02 квітня 2022 № 203 «Про внесення змін до Переліку підприємств для забезпечення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану» під номером 245, внаслідок чого ТОВ «Орімі Україна», яке наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД», доведена розпорядникам бюджетних коштів у якості рекомендованого постачальника для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану.

При цьому, вищевказані особи зберігають вирішальний вплив та управлінський контроль за діяльністю ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД»). Істотна частина прибутків отриманих від фінансово-господарської ТОВ «Орімі Україна», наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД», ймовірно скеровується фактичним власникам ГК «Орімі Трейд», які знаходяться на території рф та сплачують податки, збори та інші загальнообов`язкові платежі до бюджету рф, з якого фінансуються, у тому числі видатки на оборонну та правоохоронні сфери.

За наявною інформацією, на виконання вказівок фактичних власників ГК «Орімі» ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підписант та керуючий ТОВ «Орімі Україна» ( наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») ОСОБА_9 ініціював створення засновниками ТОВ «Орімі Україна» ( наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») двох комерційних структур з метою провадження зовнішньоекономічної діяльності та участі у процедурах публічних закупівель, а саме: ТОВ «Ексімтрейд» (, юридична адреса: Київська область, с Требухів, вул. Броварська, 27-а, підписант ОСОБА_10 , перебуває в реєстрі великих платників податків та в реєстрі осіб, що здійснюють операції з товарами); ТОВ «Орімі Трейд ЛТД» (, юридична адреса: м. Київ, вул. Іоанна Павла II, буд. 4/6, корп. "а", к. 206, підписант ОСОБА_11 , перебуває в реєстрі осіб, що здійснюють операції з товарами та приймає участь у процедурах публічних закупівель).

Крім того також відомо, що один і засновників та фактичний керівник ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») на території України ОСОБА_9 , документований паспортом громадянина рф № НОМЕР_16 , отримує дивіденди від фінансово-господарської діяльності ТОВ «Орімі Україна» ( наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД»), які в подальшому скеровує фактичним власникам, які перебувають в рф. Під час провадження фінансово-господарської діяльності ТОВ «Орімі Україна» ( наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») використовує вищенаведені об`єкти нерухомого майна, які перебувають у власності підприємства, згідно відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Таким чином, ТОВ «Орімі Україна» (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») має відношення до російського капіталу, а його діяльність на території України може бути спрямована на шкоду державній безпеці.

Ураховуючи повномасштабну агресивну війну, яку російська федерація розв`язала і веде проти України та Українського народу з порушенням норм міжнародного права, вчиняючи злочини проти людства, враховуючи Указ Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, з урахуванням потреби невідкладного та ефективного реагування на наявні загрози національним інтересам України, є всі підстави вважати, що службові особи, а також інші особи, які діють від їх імені, їх представники, представники товариств (у тому числі за довіреністю), іншим особам, у володінні, користуванні яких перебуває майно ТОВ «Орімі Україна» (), наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД») можуть вчинити реєстраційні дії щодо передачі вказаного майна іншим особам, з метою уникнення від відповідальності та унеможливлення стягнення збитків за матеріалами кримінального провадження.

Отже, з метою запобігання протиправним діям з майном ТОВ «Орімі Україна» () (наразі змінило юридичне найменування на ТОВ «ТС ТРЕЙД»), в подальшому відшкодування спричинених державі збитків, забезпечення можливих у майбутньому цивільних позовів та конфіскації майна, забезпечення збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на майно вищезазначеного товариства.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. Клопотання підтримав, просив задовольнити.

Клопотання прокурора про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, розглянуто без повідомлення власника та володільця майна, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, зокрема, запобіганню його протиправного відчуження до розгляду клопотання по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої непра-вомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (псуванню, перетворенню, використанню) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Відповідно до ч. 10, 11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч. 2 ст. 173 КПК України).

Як вбачається з матеріалів клопотання, у прокурора є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що відповідне майно є знаряддям вчинення кримінальних правопорушень, об`єктом кримінально протиправних дій, набуте кримінально протиправним шляхом, отримане юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже відповідне майно відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України.

Тому, з огляду на положення ст.170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям визначеним у ст. 98 КПК України критеріям, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу - відчуження, приховання, використання тощо на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, при вирішенні питання про накладення арешту на майно, приймаючи до уваги те, що наявна сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане у клопотанні майно, може бути речовим доказом у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. Тому є всі, передбачені ст. 170 КПК України, підстави для арешту, в межах даного кримінального провадження, вказаного у клопотанні майна.

При розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя також ураховує, що арешт майна це тимчасовий захід забезпечення кримінального провадження і на даний час у сторони обвинувачення є необхідність встановити і перевірити обставини та відомості щодо вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110-2, ч. 4 ст. 191 КК України, провести ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема, допитати свідків, провести експертні дослідження тощо, у межах кримінального провадження № 0000129.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні прокурора, а також може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, зважаючи на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а тому приходить до висновку, що клопотання прокурора слід задовольнити та накласти арешт на вищевказане майно із забороною відчуження, розпорядження та користування ним.

Також слід роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України власник або володілець майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. 98, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання заступника керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000129 від 20.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110-2, ч. 4 ст.191 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке належить ТОВ «Орімі Україна» (), нове юридичне найменування ТОВ «ТС ТРЕЙД», а саме:

цех по виробництву фасованої продукції з чаю та кави і логістичного центру, який розташований за адресою: Київська область, Броварський район, с. Требухів, вул. Броварська, 27А, реєстраційний номер 12;

земельна ділянка, загальною площею 15, 2413 га, яка розташована за адресою: Київська область, Броварський район, с. Требухів, вул. Броварська, 27А, кадастровий номер: :01:099:0015;

майновий комплекс, який розташований за адресою: м. Київ, вул. Білецького Академіка, будинок 30, реєстраційний номер 000.

Toyota Corolla 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , державний номерний знак НОМЕР_3 ;

Toyota Corolla 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_5 , державний номерний знак НОМЕР_6 ;

Toyota Corolla 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_7 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_8 , державний номерний знак НОМЕР_9 ;

Toyota Corolla 2019 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_10 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_11 , державний номерний знак НОМЕР_12 ;

BMW X5M 2020 року випуску, ідентифікаційний номер транспортного засобу (Vin-код) НОМЕР_13 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_14 , державний номерний знак НОМЕР_15 .

Копію ухвали негайно вручити слідчому та прокурору для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя ОСОБА_1