Справа № 180/1629/22
Провадження № 1-кп/192/142/22
У Х В А Л А

про призначення судового розгляду

28 грудня 2022 року Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт Солоне Солонянського району Дніпропетровської області обвинувальний акт та клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000111, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 червня 2022 року відносно

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Тюмень, зареєстрований та проживає у АДРЕСА_1 , не працює, який має середню технічну освіту, одружений, громадянин України, раніше судимий,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.111, ч. 1 ст. 263 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 ,

В С Т А Н О В И В:

26 грудня 2022 року до суду надійшов обвинувальний акт, затверджений прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_6 в кримінальному провадженні №0000111, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 червня 2022 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.111, ч. 1 ст. 263 КК України.

Ухвалою від 26 грудня 2022 року в даному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання в якому прокурор, обвинувачений та його захисник проти призначення справи до судового розгляду не заперечували.

Суд, заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження вважає, що по даному кримінальному провадженню є всі підстави для призначення судового розгляду.

Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено. Дане кримінальне провадження згідно ухвали Дніпровського апеляційного суду від 23 грудня 2022 року підсудне Солонянському районному суду Дніпропетровської області.

Запобіжний захід обвинуваченому на стадії досудового розслідування в даному кримінальному провадженні обраний слідчим суддею Красногрвардійського районного суду м. Дніпропетровська згідно ухвали від 01 липня 2022 року, який згодом продовжено до 30 грудня 2022 року.

Судовий розгляд з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Таким чином, є достатні підстави для призначення в даному кримінальному провадженні судового розгляду.

Під час підготовчого судового засідання прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування та продовження на стадії досудового розслідування такого запобіжного заходу не змінились.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_7 заперечували проти задоволення клопотання прокурора. Так, захисник вважав, що прокурор звернувся з неналежним клопотанням, оскільки під час підготовчого розгляду суд має право лише обрати або скасувати застосований запобіжний захід. Також вважав, що ризики, вказані прокурором не доведені, а тому доцільним є застосування до обвинуваченого цілодобового домашнього арешту із застосуванням засобів електронного контролю.

Також захисник заявив клопотання про виклик свідків та про приєднання до матеріалів диску з записом телефонної розмови захисника і обвинуваченого.

Колегія суддів, заслухавши прокурора, обвинуваченого та його захисника, дослідивши матеріали кримінального провадження, а також клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Красногрвардійського районного суду м. Дніпропетровська згідно ухвали від 01 липня 2022 року до обвинуваченого було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 28 серпня 2022 року, без визначення застави. Ухвалами слідчих суддів Красногрвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 26 серпня 2022 року, від 20 жовтня 2022 року та від 16 грудня 2022 року строк тримання під вартою було продовжено до 30 грудня 2022 року.

Суд вважає, що прийменник «до» в українській мові вживають на позначення кінцевої календарної дати чинності або виконання чого-небудь, а отже строк тримання під вартою до 30 грудня 2022 року свідчить, що саме ця дата і є останнім днем застосування такого запобіжного заходу.

Вирішуючи клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу, суд виходить з того, що станом на 28 серпня 2022 року згідно ухвали слідчого судді Красногрвардійського районного суду м. Дніпропетровська згідно ухвали від 01 липня 2022 року підставою для застосування запобіжного заходу були ризики, передбачені п.п.1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Вказані ризики зокрема були також і підставою для продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 .

Згідно обвинувального акта ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 1 ст. 263 КК України, тобто державна зрада - діяння, умисно вчинене громадянином України шляхом надання представнику іноземної держави допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, вчинені в умовах воєнного стану та носіння, зберігання, придбання вибухових речовин та вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою мотивовано тим, що ризики які стали підставою для застосування запобіжного заходу не зникли та не змінилися.

Під час розгляду клопотання судом було встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризик переховуватися від суду, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочину, за які передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від трьох до семи років та позбавленням волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацію майна.

Суд не погоджується з думкою захисника в частині того, що тяжкість покарання не може сприйматися як ризик ухилятися від суду. З урахуванням того, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочину, суд вважає доведеним ризик щодо можливості ухилятися від явки до суду.

В частині ризику незаконного впливу на свідків, суд вважає, що такий ризик не доведено з огляду на те, що прокурор не надав будь-яких доказів на його підтвердження, а крім того такий ризик не був підставою для застосування та для продовження строку тримання під вартою.

Також судом враховано те, що обвинувачений є раніше судимою особою, який звільнився з місць позбавлення волі 21 березня 2022 року, та вже через два місяці вчинив тяжкий та особливо тяжкий злочин. Тому суд вважає, що ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується ОСОБА_5 є цілком доведеним.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Суд вважає, що оскільки прокурором доведено існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тому суд вважає, що обставини, передбачені п.п.1,2 ч. 1 ст. 194 КПК України є доведеними. Також суд вважає, що доведеним є і недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів з огляду на те, що під час розгляду даного клопотання в Україні введено воєнний стан та тривають активні бойові дії, що в свою чергу збільшує ризик втечі (переховування) обвинуваченого настільки, що інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти даному ризику.

Суд вважає, що застосування такого запобіжного заходу як тримання під вартою є достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим його обов`язків під час розгляду кримінального провадження.

З урахуванням зазначеного, клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню. Доводи сторони захисту щодо того, що під час підготовчого розгляду суд має право лише обрати або скасувати застосований запобіжний захід не приймаються судом з огляду на внесені зміни до ч. 3 ст. 315 КПК України.

Відповідно до абз. 4 ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, зокрема передбаченого ст. 111 КК України.

Зважаючи на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, суд в даному випадку вважає за доцільне не визначати розміру застави.

Вирішуючи клопотання сторони захисту про виклик свідків, колегія вважає його передчасним з огляду на те, що судом ще не визначено обсяг доказів та порядок їх дослідження.

Стосовно клопотання про приєднання доказу диску з записом телефонної розмови захисника з ОСОБА_5 суд вважає, що з огляду на положення ч. 4 ст. 291 КПК України надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється. Тому в цій частині клопотання також не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 128, 176-199, 314-316 КПК України суд,

П О С Т А Н О В И В:

Призначити по кримінальному провадженню №0000111, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 червня 2022 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.111, ч. 1 ст. 263 КК України судовий розгляд у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солонянського районного суду Дніпропетровської області на 16 січня 2023 року о 13 годині 00 хвилин.

У судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого та його захисника.

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу задовольнити.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 продовжити до 24 лютого 2023 року включно.

Строк дії ухвали в частині продовження застосування запобіжного заходу - до 24 лютого 2023 року включно.

Відмовити в задоволенні клопотання захисника про виклик свідків та про приєднання диску з записом.

Ухвала суду в частині продовження строку застосування запобіжного заходу набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала суду може бути оскаржена в частині продовження строку застосування запобіжного заходу безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, в той же строк з дня отримання копії ухвали.

В іншій частині ухвала суду оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

О ОСОБА_8