Справа № 474/673/22
Провадження № 1-кс/474/214/22
УХВАЛА
про повернення скарги

07.11.22 року смт. Врадіївка

Слідчий суддя Врадіївського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 під час вирішення питання про відкриття провадження за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

встановив:

07.11.2022р. до слідчого судді Врадіївського районного суду Миколаївської області, в порядку ст. 303 КПК України, надійшла ОСОБА_2 (далі - скаржник) на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій скаржник просить:

- визнати бездіяльність посадових осіб Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання моєї заяви про вчинення відносно мене кримінального правопорушення, незаконною;

- зобов`язати службових осіб Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань по його заяві про вчинення відносно нього кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191, ст. 364 КК України, та провести повний та всебічний розгляд його заяви у відповідності з КПК України.

У скарзі скаржник також просить поновити пропущений строк звернення зі скаргою, вказуючи на те, що із заявою про вчинення кримінального правопорушення він звертався Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області 06.07.2022р., однак дізнався про невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в жовтні 2022 року.

При цьому скаржник зазначає, що Верховний Суд повідомив про особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан. Відповідно до ст. 26 Закону України Про правовий режим воєнного стану правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

Указом Президента України № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні від 24.02.2022р., у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану було введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Згідно Указу Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

В ракурсі обставин, які зазначені скаржником на обґрунтування поважності пропуску строку оскарження, вважаю встановленим таке.

06.07.2022р. скаржник звернувся із заявою Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 191 та ст. 364 КК України.

Як стверджує скаржник про невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вищевказаною заявою він дізнався в жовтні 2022 року.

07.11.2022р. скаржник звернувся до слідчого суді зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Встановивши вказані обставини приходжу до такого висновку.

Частинами 1 ст. 9 КПК України визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України заявнику надано право на досудовому провадженні оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно п. 3 ч. 2 та ч. 3 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження до слідчого судді рішення слідчого, дізнавача чи прокурора має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Статтею 113 КПК України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Відповідно ч.ч. 1, 3, 5, 7 ст. 115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію.

При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу.

При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Згідно ст. 116 КПК України процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у лікувально-профілактичному закладі охорони здоров`я чи закладі з надання психіатричної допомоги, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.

Відповідно ч.ч. 1 та 2 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Ухвала слідчого судді, суду про поновлення чи відмову в поновленні процесуального строку може бути оскаржена в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 94 КПК України визначено, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Із сукупного аналізу вищезазначених положень КПК України слідує висновок, що поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд слідчого судді, суду. Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу. До їх числа відносяться: 1) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 2) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження; 3) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 4) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 5) несвоєчасне одержання процесуальних документів (наприклад, несвоєчасне одержання копії постанови слідчого); 6) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Водночас необхідно звернути увагу, що у рішенні від 03.04.2008р. у справі Пономарьов проти України, Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. При цьому особа, яка бажає подати скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право. Тобто окрім принципу правової визначеності важливим також є і принцип добросовісності, як загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність може розглядатися як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

При цьому стосовно строків оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ в узагальненні Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування від 13.01.2017р. роз`яснено, що у судовій практиці проблемним є питання моменту, з якого починається обчислення строку звернення зі скаргою на аналізований вид бездіяльності. Беручи до уваги положення ч. 1 ст. 214 КПК, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч. 5 ст. 115 КПК, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей. Наприклад, якщо такий 24-годинний строк завершився о 20 год. 07 жовтня, то перебіг строку оскарження починається з 08 жовтня.

Таким чином строк оскарження бездіяльності посадових осіб Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань розпочався 08.07.2022р. та закінчився 17.07.2022р.

У своїй заяві, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення зі скаргою, скаржник вказує, що про невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань він дізнався в жовтні 2022 року.

Водночас вищевказана обставина не є обставиною, яка перешкоджала скаржнику звернутися до слідчого судді з відповідною скаргою в строки, визначенні ч. 1 ст. 304 КПК України, так як, з огляду на приписи ч. 1 ст. 214 КПК України, інформування заявника по внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань здійснюється шляхом надання заявнику витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Тобто з моменту спливу 24 годин після подання заяви та не отримання заявником витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у останнього виникає право на оскарження бездіяльності щодо невнесення за його заявою відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Щодо посилання скаржника, як на поважну причину пропуску строку звернення зі скаргою, на введення в Україні воєнного стану, слід зазначити таке.

Указом Президента України від 24.02.2022р. № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України від 24.02.2022р. № 2102-IX, в Україні було введено воєнний стан строком на 30 діб.

Указом Президента України від 14.03.2022р. № 133/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України від 15.03.2022р. № 2119-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26.03.2022р. строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18.04.2022р. № 259/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України від 21.04.2022р. № 2212-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.04.2022р. строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17.05.2022р. № 341/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України від 21.04.2022р. № 2212-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.05.2022р. строком на 90 діб.

Указом Президента України від 12.08.2022р. № 573/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України від 22.05.2022р. № 2263-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23.08.2022р. строком на 90 діб.

Таким чином введений воєнний стан в Україні діяв станом як на час звернення скаржника із заявою про вчинення кримінального правопорушення так і діє на час звернення до слідчого судді зі скаргою. При цьому на території Первомайського району Миколаївської області (місце проживання скаржника згідно скарги та місце знаходження суду) бойові дії не ведуться та не велись.

В своїй заяві про поновлення строку звернення зі скаргою скаржник посилається лише на факт введення в Україні воєнного стану, однак жодним чином не обумовлює, як саме дана обставина перешкодила вчасно звернутися йому до слідчого судді зі скаргою.

Крім того, в ракурсі вищевикладеного слід також зазначити, що в обґрунтування заяви про поновлення пропущеного строку скаржником покладено виключно його суб`єктивне розуміння положення кримінального процесуального законодавства, а не існування обставин, які об`єктивно перешкоджали скаржнику звернутися до слідчого судді зі скаргою у визначений законом строк та не залежали від волі скаржника. Тобто фактично скаржник посилається на обставини пропуску строку, які залежали виключно від його волі.

З огляду на вищевикладене, розглядаючи питання поважності пропуску строків звернення зі скаргою, приходжу до висновку, що поновлення пропущеного строку в даному випадку буде не лише порушенням принципу правової визначеності, а й принципу добросовістності, як загальноправового принципу, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

Отже, вищевикладене свідчить про необґрунтованість вимог заяви про поновлення строку звернення зі скаргою, а відтак остання не підлягає задоволенню, а скарга разом з усіма доданими до неї матеріалами підлягає поверненню скаржнику.

Згідно приписів ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст. 117, 303, 304, 370-372 КПК України, -

постановив:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_2 про поновлення строку звернення зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, разом з усіма доданими до неї матеріалами повернути скаржнику ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1