Справа № 953/4477/22
н/п 1-кс/953/482/23
"19" січня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_5 ,
підозрюваної ОСОБА_6 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянки України, із середньою освітою, раніше не судимої, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчинені злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.111 КК України,-
В обґрунтування поданого клопотання зазначає, що громадянка України ОСОБА_6 діючи за попередньою змовою групою осіб з громадянином України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в період часу з 27.02.2022 по 06.08.2022, в умовах воєнного стану, з метою проведення розвідувально -підривної діяльності проти України здійснювала збір та передачу інформації про наявність, пересування сил та засобів ЗСУ на території Харківського регіону громадянину України ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також громадянину України ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , які є учасниками терористичної організації «ЛНР» та діють у складі збройних формувань РФ, тобто є представниками іноземної держави.
Цього ж дня, 29.08.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України.
30.08.2022, на підставі відповідної ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, стосовно ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в подальшому відповідними ухвалами строк був продовжений до 22.01.2023 включно.
Наявність обґрунтованої підозри підтверджується зібраними під час досудового розслідування матеріалами.
Слідчий вважає, що для повного, всебічного та неупередженого дослідження обставин вказаного кримінального провадження необхідне проведення ряд слідчі/процесуальні дії, а строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_6 закінчується 22.01.2023 та заміна раніше обраного запобіжного заходу не вбачається доцільною, оскільки наявні ризики передбачені пп. 1, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Слідчий вважає, що є достатні підстави вважати, що запобігти вищезазначеним ризикам можливо лише шляхом продовження відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк досудового розслідування.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні підтримали клопотання.
Захисник проти задоволення клопотання заперечував, зазначаючи, що ризики не доведені, у ОСОБА_6 наявні хронічні захворювання, які потребують лікуванню.
Підозрювана підтримала захисника.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані матеріали , встановив наступне.
29.08.2022 в порядку, визначеному п.6 ч.1 ст. 615 КПК України, ОСОБА_6 була затримана слідчим СВ УСБУ в Харківській області.
Цього ж дня, 29.08.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України.
Так, згідно пред`явленої підозри громадянка України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 діючи за попередньою змовою групою осіб з громадянином України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в період часу з 27.02.2022 по 06.08.2022, в умовах воєнного стану, з метою проведення розвідувально -підривної діяльності проти України здійснювала збір та передачу інформації про наявність, пересування сил та засобів ЗСУ на території Харківського регіону громадянину України ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також громадянину України ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , які є учасниками терористичної організації «ЛНР» та діють у складі збройних формувань РФ, тобто є представниками іноземної держави.
В обґрунтування пред`явленої підозри стороною обвинувачення надані наступний протокол НСРД..
Враховуючи такий обсяг відомостей кримінального провадження, який об`єктивно свідчить, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваного, як вжиття запобіжних заходів у зв`язку з наявністю саме обґрунтованої підозри, так як наявні в матеріалах провадження докази формують внутрішнє переконання причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, згідно пред`явленої підозри .
При цьому, слідчий суддя зазначає, що факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
30.08.2022, на підставі відповідної ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, стосовно ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком по 27.10.2022 включно.
20.10.2022, на підставі відповідної постанови заступника керівника Харківської обласної прокуратури, строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 3-х місяців, а саме по 29.11.2022 включно.
21.10.2022, на підставі відповідної ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, стосовно ОСОБА_6 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком по 29.11.2022 включно.
24.11.2022 на підставі відповідної ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 6 місяців, а саме по 28.02.2023 включно.
Цього ж дня, 24.11.2022 на підставі відповідної ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, стосовно ОСОБА_6 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком по 22.01.2023 включно.
Строк обраного запобіжного заходу закінчується, однак завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, не надалось можливим, у зв`язку із необхідністю отримання відповіді на запит від командира 5 бригади НГУ щодо наявності та пересування сил та засобів сил оборони на території Харківського регіону за конкретні проміжки часу; розсекретити процесуальні документи, що стали підставою проведення негласних слідчих (розшукових) дій у даному кримінальному провадженні.
Як особа ОСОБА_6 раніше не судима, не працює. Доказів наявності у підозрюваної захворювань, міцних соціальних зв`язківки, здійснення нею підприємницької діяльності, слідчому судді не надано.
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що остання з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого їй особливо тяжкого злочину може вдатися до відповідних дій.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки та оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» запроваджено воєнний стан на всій території України, який в подальшому продовжений до 19.02.2023р.
З урахуванням фактичних обставин пред`явленої підозри ОСОБА_6 наданих доказів в її обґрунтування, введення на території України воєнного стану, у зв`язку із воєнною агресією Російської Федерації, що свідчить про наявність суспільного інтересу, який полягає у необхідності захисту від найбільш небезпечних посягань на суспільні відносини, які забезпечують державну безпеку, обороноздатність, незалежність держави.
З урахуванням наведеного, а також враховуючи особу підозрюваної, слідчий суддя вважає встановленим існування ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваної переховуватись від органів досудового розслідування або суду, який на теперішній час не зменшився.
Ризики передбачені п.п.4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України на теперішній час не доведені.
З урахуванням викладеного, оцінюючи сукупність обставин передбачених в ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання винуватою у скоєні злочину у вчиненні якого підозрюється, особу підозрюваної, наявність ризику передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України , слідчий суддя приходить до висновків про необхідність застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк досудового розслідування.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, зокрема домашній арешт. Однак, враховуючи існування зазначеного ризику та з метою його запобігання, а також забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків та оцінюючи сукупність наведених обставин, з урахуванням положення ч.6 ст. 176 КПК України, а також введення на території України воєнного стану, застосування більш м`яких запобіжних заходів, є неможливим.
Відповідно до положень ч.4 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого ст.111 КК України.
ОСОБА_6 підозрюється у скоєнні злочину проти основ національної безпеки України, вчиненого в умовах воєнного стану, відтак, визначення розміру застави, на думку слідчого судді, є недостатнім засобом для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання слідчого задовольнити.
Продовжити підозрюваній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» на строк досудового розслідування, тобто до 28.02.2023р., включно, без визначення застави.
Встановити строк дії ухвали з 19.01.2023р. по 28.02.2023р. включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваною в той же строк, але з моменту вручення копії ухвали суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1