ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2023 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Фастівського РУП ГУ НП В Київській області ОСОБА_6 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Київ, українки, громадянки України, не працюючої, з середньотехнічною освітою, розлученої, на утриманні нікого не маючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ч. 2 ст. 127 КК України, у кримінальному провадженні №0000235 від 31.01.2023 року,

установив:

старший слідчий слідчого відділу Фастівського РУП ГУ НП В Київській області ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В клопотанні слідчий зазначає, що ОСОБА_7 , на підставі договору оренди сирітного будинку від 13.02.2020, орендує приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , у якому з 2020 року проживає 19 неповнолітніх дітей, серед яких малолітні ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що знаходяться під опікою ОСОБА_7 .

За попередньою домовленістю з ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , з весни 2020 року виконує обов`язки вихователя по місцю проживання дітей за вказаною адресою.

Як зазначено в клопотанні, з метою подавлення волі дітей шляхом застосування до них фізичного насильства у формі катування, ОСОБА_4 змушувала ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , до вчинення певних дій проти їх волі, вимагала від дітей дотримуватися встановлених нею неприйнятних правил проживання та виховання у даній сім`ї, невиконання яких призводило до спричинення останнім сильного фізичного болю та моральних страждань.

30.01.2023 у вечірній період доби, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на катування малолітніх ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , а саме заподіяння сильного фізичного болю та морального страждання, перебуваючи у приміщенні за адресою: АДРЕСА_2 , виконуючи ввірені їй обов`язки вихователя, на грунті раптово виниклого конфлікту з вказаними малолітніми дітьми у зв`язку з порушенням ними визначених нею, ОСОБА_4 , неприйнятних правил поведінки, наказала малолітній ОСОБА_8 зайти до приміщення пральної кімнати. У подальшому, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання негативних наслідків, діючи умисно, з метою катування малолітньої ОСОБА_8 , нанесла останній не менше 25 ударів долонею руки в різні частини тіла, завдавши їй тілесних ушкоджень та сильного фізичного болю.

ОСОБА_4 01.02.2023 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 01.02.2023 слідчим за погодженням з прокурором їй повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.127, ч.2 ст.127 КК України.

Ухвалою слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 03.02.2023 р. до підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, до 01.04.2023 р. включно.

У клопотанні слідчий зазначила, що закінчити досудове розслідування до закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу немає можливості у зв`язку із складністю кримінального провадження.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, зазначив, що ризики які існували під час обрання даного запобіжного заходу на даний час не зникли, а тому просив продовжити раніше обраний запобіжний захід в межах досудового розслідування.

В судовому засіданні захисник підозрюваної заперечував проти задоволення клопотання. Просив застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Підозрювана заперечувала проти клопотання, підтримала захисника.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, вислухавши учасників провадження, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності і взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшла до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що СВ Фастівського РУП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000235 від 31.01.2023 р. за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.127, ч.2 ст.127 КК України.

01.02.2023 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.127, ч.2 ст.127 КК України.

03.02.2023 р. до підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, до 01.04.2023 р. включно.

28.03.2023 р. строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000235 від 31.01.2023 р. продовжено до трьох місяців, тобто до 01.05.2023 р.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

За правилами ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ст.ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Слідчий суддя, перевіряючи обґрунтованість підозри, вважає, що дані, що вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в доказах, що приєднані до клопотання, одночасно враховує, що означене встановлено судами при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу, вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу, вирішенні питання про продовження строків досудового розслідування.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Згідно практики Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У зазначеному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваної із вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у провадженні доказами, їх сукупність надає підстави вважати, що причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого 1 ст.127, ч.2 ст.127 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Згідно ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R (80) 11 від 27.06.1980 р. «Про взяття під варту до суду» при розгляді питання про необхідність тримання під вартою судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Втім, за практикою Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя, та зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

Європейський суд з прав людини у справі «Михалкова та інші проти України» у рішенні від 13.01.2011 р. зазначив, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Слідчий суддя при розгляді клопотання приймає до уваги, що у кримінальному провадженні виконано ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, спрямованих на отримання та перевірку зібраних доказів. Разом з тим у даній справі необхідно завершити проведення експертиз, виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів кримінального провадження.

Сторона обвинувачення довела, що ризик передбачений пунктом 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може переховуватися від слідства та суду, оскільки підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено відповідальність у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років. Стосовно інших ризиків, передбачених пунктом 3, ч. 1 ст. 177 КПК України, то слідчий суддя приймає доводи слідчого, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на неповнолітніх потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій, вчинила злочини проти життя та здоров`я дітей.

На підставі викладеного, проаналізувавши надані сторонами докази та дані про особу підозрюваної, її стан здоров`я, сімейний стан, здійснені слідчі і процесуальні дії, та ті, які орган досудового розслідування має здійснити, слідчий суддя приходить висновку про задоволення клопотання.

Також враховуючи принцип диспозитивності, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують тільки ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України, приймає до уваги, що однією із засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України, що стороною захисту не спростовані надані стороною обвинувачення докази, які дають підстави для висновку про необхідність продовження дії запобіжного заходу з метою забезпечення прав, свобод підозрюваної і одночасно з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження органом досудового розслідування.

Керуючись ст.29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

ухвалила:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Фастівського РУП ГУ НП В Київській області ОСОБА_6 , про продовження строку запобіжного заходу ОСОБА_4 , підозрюваної у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 127, ч. 2 ст. 127 КК України, у кримінальному провадженні №0000235 від 31.01.2023 року - задовольнити.

Продовжити підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 01.05.2023 року включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваною, її захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя: ОСОБА_1