Справа № 686/1136/23
Провадження № 1-кс/686/487/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду матеріали за скаргою ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність слідчого ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. В обґрунтування доводів скарги зазначено, що ОСОБА_3 02.01.2023 р. звертався до ДБР м.Хмельницького з заявою про вчинення злочину адміністрацією ЗВК 58, однак відомості до ЄРДР, всупереч ст.214 КПК України, негайно внесенні не були, тому у скарзі ОСОБА_3 просить зобов`язати слідчого ДБР негайно прийняти його заяву про вчинення кримінального злочину, внести її в ЄРДР та розпочати розслідування.

Представник органу досудового розслідування у судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином, що не є перешкодою для розгляду справи.

Заявник ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав вимоги, викладені у скарзі.

Заслухавши учасника процесу, дослідивши матеріали скарги та надані матеріали перевірки, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Із наданих матеріалів перевірки вбачається, що дійсно 02.01.2023 р. ОСОБА_3 було надіслано до ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому, заяву, в якій ОСОБА_3 повідомляв, що «він засуджений за сфальсифікованими доказами до пожиттєвого покарання, перебуває в катівні ЗВК58 м.Ізяслав. Зауважив, що в час розслідування його кримінальної справи корумповані службовці вимагали з нього кошти, він відмовився платити, його засудили по життєво, тепер його засуджено і кошти в нього обманом, шахрайством, катуваннями вимагає адміністрація УВП. В спільному за вісім років перебування ОСОБА_3 в ЗВК 58, за надання йому довготривалих побачень з рідними, група осіб - представників адміністрації ЗВК58 цинічним, зухвалим обманом, шахрайством, ограбили рідних ОСОБА_3 - інвалідів, пенсіонерів на 20.000 гривень. Протягом восьми років ОСОБА_3 безліч раз звертався до адміністрації ЗВК58, міністерств, в Ізяславський суд з проханнями надати йому данні, інформацію, роз`яснення списків, оплати, цін щодо перебування в кімнаті довготривалих побачень в ЗВК 58, жодних зрозумілих відповідей, пояснень він не отримав - лише перевід його заяв, обман і приховування інформації, суцільне свавілля і обман. Так, з 2014 р. в ЗВК58 ціна довгострокового побачення коштувала - сутки з людини 120 гривень. В 2021р в ЗВК58 ціна довгострокового побачення коштувала - сутки з людини 185 гривень. Як з`ясував ОСОБА_3 , в жовтні 2022 р. це була: ціна в сутки за кімнату, незалежно від кількості людей, тобто, всі вісім років рідні ОСОБА_3 мали платити суму коштів за три сутки перебування в кімнаті побачень, незалежно від кількості людей. Натомість, на вимогу адміністрації ЗВК58, рідні ОСОБА_3 , інваліди, пенсіонери, платили за кожну людину, яка перебувала в кімнаті побачень, умовно: замість 500 грн. його рідні платили 1500 грн. 04.02.22 p., вкотре, мати ОСОБА_3 , інвалід, пенсіонер ОСОБА_4 прибула в ЗВК 58 до нього на довготривале побачення, адміністрація ЗВК58 повідомили ОСОБА_4 , що вартість кімнати знов підвищилась і що тепер кімната довготривалих побачень коштує 385 гривень в сутки з людини, тобто, за вказівкою адміністрації ЗВК58, мати ОСОБА_3 - ОСОБА_4 сплатила за перебування в кімнаті, за ОСОБА_3 і за себе, за три сутки 2310 гривень. Після довготривалого побачення, ОСОБА_3 та його рідні почали звертатись у всі можливі міністерства, установи щодо захмарної вартості довготривалих побачень для засуджених і роз`яснень щодо цін, умов на отримання довготривалих побачень. Адміністрація ЗВК58 всі прохання ОСОБА_3 щодо роз`яснень на надання довготривалих побачень в ЗВК 58 роками ні ОСОБА_3 , ні його рідним, не надавали. Після з`ясування всіх обставин, лише в жовтні 2022 p. рідні ОСОБА_3 почали сплачувати справедливу суму коштів за кімнату довготривалих побачень, згідно законів України, а саме: 385 гривень в сутки, незалежно від кількості людей (один чи чотири), які перебувають в кімнаті побачень. Група осіб, представників адміністрації ЗВК58, зухвалим, цинічним обманом, шахрайством, протягом восьми років, за надана їм кімнати довготривалих побачень, ограбили рідних ОСОБА_3 , інвалідів, пенсіонерів, на 20.000 гривень. ОСОБА_3 зауважив, що він засуджений, і, згідно законів України, знаходиться на повному державному забезпеченні (вода, їжа, світло, камера, умови утримання і перебування в кімнаті довготривалих побачень в тому числі). Натомість, адміністрація ЗВК58 роками, систематично, зухвало, цинічно вимагали з його рідних, щоб вони сплачували за його перебування на довготривалому побаченні з ними. Все свавілля, катування, вимагання адміністрацією ЗВК 58 робиться під прикриттям прокуратури, міністерства юстиції, уповноваженого з прав людини і ДКВСУ (факти, докази, списки, свідки рідні ОСОБА_3 , все в наявності). Такі та схожі катування, провокації, вимагання вчиняються адміністрацією ЗВК58 систематично, лише змінюються методи: поміщення ОСОБА_3 в камери до засуджених, хворих на туберкульоз, віч, психічно хворих, курящих; створення ОСОБА_3 конфліктних ситуацій; фальсифікація його особової справи; незаконні поміщення в карцер; перешкоди ОСОБА_3 в отримані дозволених йому законом речей, продуктів; ненадання телефонних переговорів; ненадання інтернет послуг; катування, знущання над його рідними; знищення його, дозволених законом, речей, продуктів; перешкоди в отримані побачень і т.п., і т.д. Попередньо, із-за катувань, свавілля адміністрації ЗВК58 ОСОБА_3 відрізав собі палець руки, свавілля, катування, кримінальні злочини, які вчиняються адміністрацією ЗВК 58, не розслідуються, покриваються місцевою прокуратурою, слідчими ДБР і судами України. Кожна з заяв ОСОБА_3 , скарг, являється рентгеном того, до якого рівня злочинна корумпована державна установа, яка розглядає його звернення. Кожна "відфутболена", неадекватна відповідь на звернення ОСОБА_3 , скаргу, являється фактом, доказом злочинної бездіяльності, співучасті, укриття кримінальних злочинів, катувань, вимагань, які вчиняються адміністрацією ЗВК 58. У заяві ОСОБА_3 просив: внести відомості, зазначені в його заяві, в ЕРДР та розпочати розслідування, надати йому документ, що підтверджує внесення його відомостей в ЕРДР, допитати його в якості потерпілого по даному кримінальному провадженню, інформувати його про хід розслідування.»

Листом №3 зкп/14-01-01-91/2023 від 06.01.2023 р., за підписом т.в.о. керівника першого слідчого відділу (з дислокацією у м.Хмельницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, було повідомлено ОСОБА_3 , що за вказаними заявами відсутні підстави для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно з ч.2 ст.214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч.4 ст.214 КПК України).

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п.п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4, 5 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить, що повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач, прокурор.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

На думку слідчого судді, у заяві ОСОБА_3 від 02.01.2023 р. викладені факти, які за своїм змістом та суттю не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, оскільки ця заява не містить об`єктивних даних, які підтверджували би реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення, зокрема й корисливий мотив), не містить ця заява й конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації дій осіб за відповідними статтями Кримінального кодексу України. Аргументи ОСОБА_3 про можливе вчинення кримінального правопорушення, фактично зводяться суб`єктивної незгоди ОСОБА_3 із наявністю у ДУ «Замкова виправна колонія 58» платних кімнат для довготривалих побачень, які є підвищеного комфорту, а також із розміром та порядком оплати вартості цих кімнат.

У п. 29 рішення Європейського суду з прав людини в справі Павлюлінець проти України (Заява № 70767/01) від 6 вересня 2005 року, суд висловив позицію, що право на порушення кримінальної справи проти третьої особи як таке не гарантується Конвенцією (Kubiszyn v. Poland, ухвала від 21 вересня 1999 року, заява N 37437/97).

З огляду на викладене, представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив ОСОБА_3 у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР.

Слідчий суддя не вбачає підстав для внесення відомостей за заявами ОСОБА_3 до ЄРДР. Ініціювання кримінального переслідування щодо особи, за встановлених обставин, є необґрунтованим засобом кримінально-правового примусу та не відповідає приписам кримінального процесуального закону.

Враховуючи, що уповноваженою особою Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, не була допущена бездіяльність, яка б виразилась у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 110, 214, 303- 307, 309, 395 КПК України,-

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Територіального управління ДБР, розташованого у м.Хмельницькому, щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя