Справа № 953/2761/23
н/п 1-кс/953/2732/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" квітня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000384 від 09.04.2023, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -

встановив:

13.04.2023 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , в якому прокурор просив поновити строк на подання клопотання про арешт майна; накласти арешт на шість фрагментів та пластикових уламків, шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження. Місцем зберігання шістьох фрагментів скла та пластикових уламків здійснювати в кімнаті зберігання речових доказів СУ ГУ НП в Харківській області, розташованої за адресою: м. Харків, вул. Весніна, буд. 14.

На обґрунтування клопотання прокурор вказує, що в ході досудового розслідування встановлено, що 08.04.2023, близько о 20.55 год., на перехресті пр. Ювілейний та вул. Гвардійців Широнінців в м. Харкові, стався наїзд невстановленим автомобілем під керуванням невстановленого водія, який рухався зі сторони вул. Гвардійців Широнінців в сторону пр. Льва Ландау, на пішохода ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок чого пішохід отримав тілесні ушкодження у вигляді: перелому ребер та кісток черепа, саден та ран і від отриманих тілесних ушкоджень загинув на місці.

08.04.2023 слідчим ОСОБА_5 проведено огляд місця зазначеної ДТП та з проїзної частини вилучено шість фрагментів скла та пластикових уламків невстановленого автомобіля, що були відокремлені внаслідок контакту потерпілого з автомобілем і залишились на місці.

Як вказує прокурор зазначені вище фрагменти скла та пластикові уламки, є речовими доказами, тобто зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того, зазначені вище фрагменти скла та пластикові уламки необхідні судовому експерту для проведення судово-автотехнічної експертизи, транспортно-трасологічної та інших авто-технічних та криміналістичних експертиз.

На даний час у органу досудового розслідування достатньо підстав вважати, що існує загроза зміни або знищення шістьох фрагментів скла та пластикових уламків з боку їх власника чи фактичного користувача.

В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання. 13.04.2023 прокурор відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримав.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що СУ ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному 09.04.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000384, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України (а.с. 3).

08.04.2023 в ході проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, було виявлено та вилучено шість фрагментів та пластикових уламків (а.с. 4-7).

У відповідності до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У відповідності до ч. 6 ст. 115 КПК України,- якщо відповідну дію належить вчинити в суді або в органах досудового розслідування, то строк закінчується у встановлений час закінчення робочого дня в цих установах.

У відповідності до ч. 7 ст. 115 КПК України, - при обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Клопотання про арешт майна надіслано поштою до суду 10.04.2023 (а.с. 13) та надійшло до суду 13.04.2023 о 11 год. 33 хв. (а.с. 1-2), у зв`язку з чим слідчий суддя вважає, що процесуальний строк на подання вказаного клопотання не пропущений, тому вважає за можливе, розглянути клопотання по суті.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Постановою слідчого відділу СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 від 08.04.2023, у вказаному кримінальному провадженні призначено судово-медичну експертизу (а.с. 10).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Прокурором доведено, що вищевказане майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

З огляду на неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотанняпрокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000384 від 09.04.2023, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, задовольнити.

Накласти арешт нашість фрагментів та пластиковх уламків, вилучених 08.04.2023 в ході огляду місця події на перехресті пр. Ювілейного та вул. Гвардійців Широнінців в м. Харкові, - до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку.

Місцем зберігання арештованого майна, згідно п. 20 постанови Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012, кімнату зберігання речових доказів СУ ГУ НП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1