У Х В А Л А

19.12.2022 Дніпровський районний суд м. Києва (далі Суд) у складі слідчої судді ОСОБА_1 одноособово перевіривши виконання вимог ст.ст. 131-132, 170-172 КПК України за клопотанням слідчої групи слідчих слідчої СВ Дніпровського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_2 про арешт майна в рамках кримінального провадження унесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.12.2022 за № 0003971, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України, установив :

до даного місцевого суду надійшло зазначене клопотання слідчого, котре погоджене з прокурором у кримінальному провадженні прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , й обґрунтоване тим, що майно вказане у клопотанні слід арештувати, у порядку п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК, так як вони відповідають критеріям ст. 98 КПК, а саме є «доказом злочину».

Слідчий суддя перевіривши виконання вимог ст.ст. 131-132, 170-172 КПК України за цим клопотанням, приходить до наступного.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Статтею 171 вказаного Кодексу визначено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Однак, у цьому випадку, установлено, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу.

Так, по-перше, клопотання про арешт майна погоджене прокурором ОСОБА_3 , однак додана до клопотання постанова про групу прокурорів не підписана, що як наслідок тягне за собою питання повноважень щодо такого прокурора.

Також, по-друге, у клопотанні про арешт майна не зазначено підстави арешту відповідно до положень статті 170 цього Кодексу із змінами, внесеними згідно із Законом № 720-IX від 17.06.2020.
Так, заявники умотивовують своє звернення з посиланням на положення частини 1 ст. 170 КПК не у редакції Закону № 720-IX від 17.06.2020, тобто обґрунтовують клопотанням з посиланням на норму права, яка не є чинною, на момент його розгляду.
З рішення ВСУ у справі № 5-205кс15 випливає, що Кримінальним процесуальним законом України визначається порядок провадження в кримінальних справах, тобто порядок вчинення процесуальних дій і прийняття кримінальних процесуальних рішень.
Адже, на відміну від кримінального матеріального закону, кримінальний процесуальний закон не має зворотної дії навіть у тих випадках, коли його правила є більш сприятливі для учасників кримінального провадження.
Повернення процесу (процесуальних дій) неможливе, адже процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення (ст. 5 КПК України).
Процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії, апріорі, зРішення Конституційного Суду України у справі № 1-рп/99 від 09.02.1999 рокуубачається, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, а тому у світлі положень статті 58 Конституції України, дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

По-третє у клопотанні порушується в т.ч. питання арешту паспортів громадян України в оригіналах з урахуванням того, що при викладенні фабули діяння указується, що група осіб використовувала в т.ч. підробні паспорти громадянства України, однак до звернення не додано жодних даних, котрі б указували на те, що паспорти, які просять арештувати заявники є підробними, або ж пояснення слушності такого арешту саме їх, як оригінальних, в ключі того, що пункту 23 Положення «Про затвердження положень про паспорт громадянина України та про паспорт громадянина України для виїзду за кордон» забороняється вилучення у громадянина паспорта, крім випадків, передбачених законодавством України, зокрема забороняється взяття паспорта у заставу та того, що згідно ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

За таких умов слідчий суддя приходить до однозначного висновку, що дане клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, у зв`язку з чим останнє підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків в сімдесят дві години.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131-132, 168, 170-173, 309, 372-376 КПК України, Суд постановив :

клопотання слідчої групи слідчих слідчої СВ Дніпровського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_2 про арешт майна в рамках кримінального провадження унесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.12.2022 за № 0003971, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України, повернути прокурору Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 для усунення недоліків в сімдесят дві години з моменту отримання цього судового рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України.

Слідча суддя Оксана БІРСА