"22" серпня 2022 р. Справа № 363/2256/22
УХВАЛА

22 серпня 2022 року Вишгородський районний суд Київської області в складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні№ 0000382 за ч. 1 ст. 115 КК України, щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Малишевка Старокостянтинівського району Хмельницької області, з середньою освітою, інваліда 2 групи, раніше не судимого,проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановив:

У провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває кримінальне провадженні№ 0000382 за обвинувальним актом стосовно ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 115 КК України.

В підготовчому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись, що він обвинувачується в особливо тяжкому злочині і наявні ризики щодо можливого переховування від суду та впливу на свідків.

Захисник ОСОБА_4 у підготовчому засіданні зазначила, що ризики, на які посилається прокурор у клопотанні, є необґрунтованими та безпідставними. На досудовому розслідуванні обвинуваченим не порушувався обраний запобіжний захід у виді домашнього арешту, на свідків не впливав. Зміна обвинувачення зі ст. 119 КК України на ч. 1 ст. 115 КК України відбулась перед складанням обвинувального акту. Зауважила, що в разі обрання запобіжного заходу просила врахувати особу обвинуваченого і обрати відносно нього більш м`який альтернативний запобіжний захід.

Обвинувачений ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку захисника.

Суд, заслухавши думку прокурора, захисника, обвинуваченого приходить до наступних висновків.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Заявлене прокурором клопотання про застосування запобіжного заходу в виді тримання обвинуваченого під вартою відповідає вимогам КПК України, вручене обвинуваченому та його захиснику.

Відповідно до ст. 194 КПК України підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження визначено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Суд, враховуючи наявність відомостей, викладених в Реєстрі матеріалів досудового розслідування, у вчиненні обвинуваченим інкримінованого кримінального правопорушення за ознаками ч. 1 ст. 115 КК України, визначає, що причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу.

Судом встановлено, що ризик можливості переховуватись від суду, є обґрунтованим, тобто обвинувачений без застосування до нього запобіжного заходу зможе переховуватися від суду, розуміючи, що йому загрожує реальний термін покарання, перебуваючи на волі зможе залишити місце проживання.

Ризик впливу обвинуваченого на свідків вважає недоведеним, оскільки прокурором не надано доказів на підтвердження факту впливу, враховуючи, що обвинуваченому на досудовому розслідуванні застосовувався запобіжний захід в виді домашнього арешту в певний період часу і не випадки впливу на свідків не встановлені.

Суд, при обранні запобіжного заходу, враховує не тільки положення, які передбачені КПК України, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення. По справі «Мамедова проти Росії», ЄСПЛ зазначив, що посилання на тяжкість обвинувачення як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що особа буде переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини є недостатнім, хоча суворість покарання і є визначальним елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, і що потребу позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину. ЄСПЛ в рішенні у справі «Вренчев проти Сербії» вказав, що у всіх випадках, коли ризик ухилення обвинуваченого від слідства суду можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено, і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних заходів.

У частині першій статті 183 Кодексу визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. При вирішенні питання щодо заявленого клопотання, суд приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, а саме справу «Харченко проти України», що національні суди не розглядали жодних альтернативних триманню під вартою запобіжних заходів.

Перевіряючи наявність законних підстав щодо можливості застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, оцінюючи в сукупності фактори, пов`язані з характером особи обвинуваченого, моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, особистими та соціальними обставинами його життя, сімейними зв`язками та зв`язками з суспільством, враховуючи, що обвинувачений є інвалідом, отримує виплату у зв`язку з інвалідністю, має постійне джерело доходу, має постійне місце проживання, за станом здоров`я має захворювання по зору, має непрацездатну матір, брата, вперше притягується до кримінальної відповідальності, вважає достатнім для ОСОБА_5 застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний час доби, строком на шістдесят днів, що забезпечить належну його процесуальну поведінку.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний час доби, суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого додаткові обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати обвинуваченого: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 314, 331, 372 КПК України,

ухвалив:

клопотання прокурора задовольнити частково.

В обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити.

Обрати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід домашній арешт, та заборонити останньому протягом двох наступних місяців залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 23 год. до 5 год.

На підставі ст. 194 КПК України зобов`язати ОСОБА_5 :

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду в цьому кримінальному проваджені;

-повідомляти слідчого, прокурора про зміну місця проживання та/або місця роботи;

-не залишати без дозволу слідчого, прокурора або суду межі Київської області;

-утриматися від спілкування із потерпілими та свідками у цьому кримінальному провадженні;

-не відвідувати місця масового відпочинку та розважальні заклади, а також місця вживання алкогольних напоїв.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Зобов`язати Вишгородське РУП ГУНП в Київській області негайно поставити на облік ОСОБА_5 згідно вимог ч. 4 ст. 181 КПК України.

Ухвала діє протягом двох місяців, строк якої закінчується 22 жовтня 2022 року.

Повний текст ухвали проголошено о 14 годині 25 серпня 2022 року.

Ухвала може бути оскаржена протягом 7 днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляції через Вишгородський районний суд Київської області.

Суддя ОСОБА_1