н/п 1-кс/953/281/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" жовтня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000067 від 25.06.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який на підставі договорів про надання правничої допомоги від 14.07.2021 представляє інтереси ТОВ «Індустрія транс ком» (40103131) про скасування заходів забезпечення кримінального провадження, що були вжиті на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 12.08.2021 року в частині накладеного арешту на грошові кошти ТОВ «Індустрія транс ком» (40103131) та зупинення видаткових операцій по рахунку № НОМЕР_1 відкритому у банківській установі АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005), адреса: м. Київ, вул. Андріївська, 2/12.

В обґрунтування вимог адвокат ОСОБА_3 посилається на те, що арешт було накладено у відсутності представника підприємства та необґрунтовано, оскільки при накладені доводи органу досудового розслідування про необхідність застосування цього виду забезпечення не були доведені належними доказами, хоча ТОВ «Індустрія транс ком» здійснює господарську діяльність на законних підставах, не має заборгованості по сплаті податків, що підтверджено актами перевірок податкових інспекції за 2019 і 2020 роки. Посадовим особам товариств не було повідомлено про підозру, а накладення арешту позбавляє товариства можливості здійснювати фінансово-господарську діяльність, виконувати договірні зобов`язання, проводити поточні платежі.

Адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, надав слідчому судді заяву, в якій просить справу розглянути у його відсутність, а вимоги по скасуванню арешту рахунків задовольнити.

Прокурор відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 , який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000067 від 25.06.2021, до судового засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. До канцелярії суду надійшли його заперечення, в яких він просить розглядати клопотання про скасування арешту майна без його участі у зв`язку з службовою завантаженістю та відмовити у його задоволенні.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

Слідчий суддя, вивчивши надані документи та матеріали, вважає клопотання адвоката ОСОБА_3 таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Харківській області здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000067 від 25.06.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України

Досудовим розслідуванням було встановлено, що службові особи ТОВ "Пром Експрес транс» (38245764) упродовж 2018-2021 років, шляхом безпідставного формування податкового кредиту з ПДВ в результаті проведення безтоварних операцій з придбання автомобільного газу та бензинів різних марок, умисно ухилились від сплати податку на додану вартість у сумі 10 242 955,87 гривень, тобто в особливо великих розмірах.

Підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань слугували матеріали Управління боротьби з фінансовими злочинами ГУ ДФС у Харківській області, в яких містяться легалізовані протоколи оперативно-технічних заходів (протоколи про наслідки проведення оперативно-розшукових заходів зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж), висновок економічного дослідження № 15/06/21-1 від 15.06.2021 (яким визначено суму заподіяних державі збитків у вигляді не сплачених податків в особливо великих розмірах) та аналітичні матеріали з додатками.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження вбачається, що групою осіб у період з 2018 року по теперішній час для забезпечення функціонування попередньо розробленої схеми по ухиленню від сплати податків, створено ряд підконтрольних та підзвітних ним підприємств у кількості понад 15 суб`єктів господарювання юридичних осіб, а саме: ТОВ «Пром Експрес транс» (38245764), ТОВ «Трейд і К» (41181554); ТОВ «Беллатрікс Ойл» (42322011), ТОВ «Харківський комбінат упорядкування» (34567017), ТОВ «Експрес тайм» (40623899), ТОВ «Промтранс трейд» (37293870), ТОВ «Пріоритет пром» (39761791), ТОВ «Експрес ком» (39761791), ТОВ «Індустрія транс ком» (40103131), ТОВ «Вектор 2017» (41181580), ТОВ «Експрес 2016» (40624028), ТОВ «Мерідіан групп» (38659491), ТОВ «К.Т. Інвест» (38659512), ТОВ «Сільторг» (40623988), ТОВ «Стрейтвей плюс» (43386139), ТОВ «Магнат автотранс» (41356605), ТОВ «Гранд мастер» (41208224), ПП «Алекс» (25118854), ТОВ «ТОП Пром постач» (41498317) та ТОВ «Укравіннком груп» (41581939).

Згідно постанови першого заступника Генерального прокурора ОСОБА_5 від 28.12.2021, підслідність у кримінальному провадженні № 0000067 від 25.06.2021 визначена за слідчими СВ Управління СБ України в Харківській області.

11 серпня 2021 р. до Київського районного суду м. Харкова прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 було подане клопотання про накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на рахунках різних підприємств, зокрема і на кошти, що знаходяться рахунку ТОВ «Індустрія транс ком» (40103131) № НОМЕР_1 , відкритому у банківській установі АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005), а також зупинення видаткових операції по вказаному рахунку та корпоративним карткам даного рахунку, окрім здійснення обов`язкових платежів (видатків) до бюджетів та для виплат заробітної плати.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 12 серпня 2021 року вказане клопотання прокурора ОСОБА_6 задоволено у повному обсязі.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Протягом досудового розслідування достовірно не встановлено, що джерело походження грошових коштів які перебувають арештованими на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 (власником якого є ТОВ «Індустрія транс ком» (40103131) є предметом злочину чи отриманні незаконним шляхом.

Висновок економічного дослідження № 15/06/21-1 від 15.06.2021, яким встановлена сума заподіяних державі збитків службовим особами ТОВ «Пром Експрес транс» у вигляді не сплачених податків упродовж 2018-2021 років у розмірі 10 242,9 тис. гривень не спростовує акти перевірок ГУ ДПС в Харківській області № 657/20-40-05-01-08/38245764 від 07.11.2019 і № 6178/20-40-07-01-08/38245764 від 11.12.2020, в ході проведення яких порушень, про які зазначає орган досудового розслідування, не встановлено.

При вирішенні питання про арешт/скасування арешту майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мали б міститьсь у запереченнях органу досудового розслідування, які були надіслані слідчому судді, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює чи підтримує таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Разом з цим, орган досудового розслідування, в особі прокурора ОСОБА_6 , у заяві зазначив лише про свою незгоду із скасуванням арешту майна, без будь-якого обґрунтування таких заперечень, зазначивши лише про необхідність продовження дії заходу забезпечення з метою збереження речових доказів. При цьому, у поданих до суду прокурором запереченнях відсутні дані про повідомлення винним особам про підозру або про проведення хоча б однієї слідчої дії протягом останнього року у даному кримінальному провадженні.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора, може бути виконано завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Однак прокурор у свої запереченнях проти скасування арешту майна, в розумінні вимог ст. 132 КПК України, не надав достатніх і належних доказів необхідності збереження цього виду забезпечення кримінального провадження та не спростував доводи представника власника майна.

Отже, органом досудового розслідування не доведено наявність правових підстав для збереження накладеного арешту на майно (грошові кошти на рахунках та проведення видаткових операцій), оскільки ним не надано доказів, що грошові кошти на вказаних рахунках товариств є предметом протиправної діяльності, об`єктом та знаряддям злочину та відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

З урахуванням викладеного, а саме того, що з матеріалів справи, наданих слідчому судді, неможливо чітко встановити, що існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що майно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування не доведено необхідність продовження дії накладеного арешту на вказане майно, який триває більше ніж рік, що є підставою для його скасування.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000067 від 25.06.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 12.08.2021, а саме: в частині накладеного арешту на грошові кошти та зупинення видаткових операцій по рахунку ТОВ «Індустрія транс ком» (40103131) № НОМЕР_1 відкритому у банківській установі АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005), адреса: м. Київ, вул. Андріївська, 2/12, дозволивши відчужувати грошові кошти на цьому рахунку та корпоративних картках даного рахунку, у тому числі проведення усіх видів видаткових операцій.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1