Справа №:755/3438/22
Провадження №: 1-кс/755/694/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" квітня 2022 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0004606 та додані до нього матеріали відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Верхній Нагольчик м.Антрацит Луганської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, офіційно не працюючого, одруженого, військовозобов`язаного, маючого на утриманні малолітню дитину, 2010 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:
- 19.02.2021 року вироком Деснянського районного суду м.Києва за ч.1 ст.185 КК України до покарання у вигляді 1 року обмеження волі, на підставі ст.75 КК України з іспитовим строком 1 рік,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И В:
29.04.2022 року слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0004606.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 25.12.2021 року, приблизно о 14 годині 42 хвилини, ОСОБА_5 перебував у приміщенні супермаркету «АТБ», який розташований за адресою: м.Київ, вул.Азейбарджанська, 8-Б. Перебуваючи в приміщенні супермаркету у останнього виник злочинний умисел на повторне таємне викрадення чужого майна.

Здійснюючи свої злочинні наміри, ОСОБА_5 , скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, умисно, повторно, з корисливих мотивів, взяв з полиці картонний ящик, в якому знаходились упаковки з кавою на загальну закупівельну вартість 1938 гривень 49 копійок, а саме:

1) кава ТМ «Чорна карта» мелена для турки, вагою 250 г кожна, у кількості 2-х упаковок;

2) кава ТМ «Jacobs» Barista Americano розчинна сублімована, вагою 70 г, у кількості 1-ї упаковки;

3) кава ТМ «Ambassador» Blue Label розчинна сублімована, вагою 120 г кожна, у кількості 3-х упаковок;

4) кава ТМ «Jacobs» Monarch розчинна, вагою 120 г, у кількості 1-ї упаковки;

5) кава ТМ «Чорна карта» Gold розчинна сублімована, вагою 120 г кожна, у кількості 7-ми упаковок;

6) кава ТМ «Nescafe» Espresso розчинна з густою пінкою, вагою 200 г кожна, у кількості 2-х упаковок;

7) кава ТМ «Jacobs» Monarch Espresso мелена, вагою 230 г, у кількості 5-ти упаковок;

8) кава ТМ «De Luxe Foods &Goods» натуральна мелена, вагою 250 г, у кількості 1-ї упаковки;

9) кава ТМ «Tchibo» Family мелена, вагою 275 г, у кількості 2-х упаковок;

10) кава ТМ «Jacobs» Monarch розчинна сублімована, вагою 60 г, у кількості 1-ї упаковки;

11) кава ТМ «Nescafe» Gold розчинна сублімована, вагою 65 г кожна, у кількості 9-ти упаковок;

12) кава ТМ «Fort» Intense Taste мелена, вагою 75 г, у кількості 1-ї упаковки.

В подальшому, продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 усвідомлюючи, що за його діями ніхто не спостерігає, тримаючи у руках картонний ящик, в якому знаходились упаковки з кавою, що належать ТОВ «АТБ-МАРКЕТ», пройшовши касову зону та не маючи наміру сплачувати за вказаний вище товар вийшов з приміщення торгової зали супермаркету «АТБ», та в подальшому викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим завдав ТОВ «АТБ-МАРКЕТ» матеріального збитку на загальну суму 1938 гривень 49 копійок.

28.04.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
На думку слідчого, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколами допиту свідків; протоколом огляду місця події від 26.12.2021 року; протоколом перегляду відеозапису від 20.01.2022 року; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Слідчий вважає, що на даний час існують ризики, а саме:
1) п.1 ч.1 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду;
2) п.2 ч.1 ст.177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки досудове розслідування триває;
3) п.3 ч.1 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі може незаконно впливати на свідків, оскільки підозрюваний шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування;
4) п.4 ч.1 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися на виклики до слідчого та прокурора, для проведення слідчих та процесуальних дій, чим буде затягувати строки досудового розслідування;
5) п.5 ч.1 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він офіційно не працюючий, а свої матеріальні потреби задовольняє злочинним шляхом.
Крім того, в ході проведення досудового розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 за місцем реєстрації постійно не проживає, не має міцних соціальних зв`язків. Так, Кабінет Міністрів України затвердив перелік населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження: міста обласного значення (у тому числі всі населені пункти, які адміністративно підпорядковані міським радам цих міст): м.Луганськ (у тому числі м.Олександрівськ, с-ще Зразкове, с-ще Тепличне, смт.Катеринівка) , м.Алчевськ, м.Антрацит (у тому числі смт.Боково-Платове, с-ще Лісне, с-ще Мельникове, с-ще Садовий, с-ще Христофорівка, смт.Верхній Нагольчик, смт.Дубівський, с.Оріхове, смт.Кам`яне, смт.Кріпенський, смт.Щотове, с.Зелений Курган, с-ще Степове) та інші. Відповідно в разі не застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , може перетнути лінію розмежування та повернутись на місце свого постійного мешкання, що унеможливить його виклик до органів слідства , а в подальшому і до суду. Разом з тим в умовах збройної агресії росії проти України, відслідкування переміщення останнього пов`язано з рядом об`єктивних складнощів.
На думку слідчого, обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає суспільному інтересу. Крім того, гарантії того, що підозрюваний не вчинить інше кримінальне правопорушення, наразі відсутні.
Так, обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою спрямоване на забезпечення посилення контролю за місцем перебування останнього, виконання ним процесуальних обов`язків, попередження та своєчасне припинення вчинення незаконного впливу на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень, продовження протиправної діяльності.

В той же час, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину і тому вже лише ця обставина спонукає людину до вчинення дій, спрямованих на ухилення від кримінальної відповідальності, що кореспондується з позицією Європейського суду з прав щодо необхідності оцінки ризику втечі у світлі фактів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (рішення у справах «Бекчиєв проти Молдови», «Панченко проти Росії»).
Наявність вказаних ризиків, на думку слідчого, підтверджується зібраними під час досудового розслідування матеріалами кримінального провадження.
Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, зокрема, з наступних підстав:
- при обранні особистого зобов`язання та домашнього арешту підозрюваний зобов`язується не відлучатися із житла, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, вказаний запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
- особисту поруку неможливо застосувати у зв`язку з відсутністю осіб, яких орган досудового розслідування вважає такими, що заслуговують на довіру і які б могли поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.177 (всі перелічені та обґрунтовані вище ризики) та ст.178 КПК України, такі як: п.2 ч.1 ст.178 КПК України тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, - за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років позбавлення волі; п.3 ч.1 ст.178 КПК України вік та стан здоров`я підозрюваного (не є неповнолітньою чи особою похилого віку, стан здоров`я дозволяє перебувати в умовах слідчого ізолятору); п.4 ч.1 ст.178 КПК України - соціальні зв`язки, не одружений; п.7 ч.1 ст.178 КПК України - майновий стан ; п.10 ч.1 ст.178 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України; п. 12 ч.1 ст.178 КПК України - ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, на думку слідчого, неможливо запобігти вказаним ризикам і застосувати більш м`який запобіжний захід до підозрюваного.
Все вищезазначене дає достатні підстави вважати, що підозрюваний при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, у подальшому може переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на свідків та інших учасників у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Окрім того, тяжкість покарання є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду при обранні запобіжного заходу.
Враховуючи перелічені ризики, слідчий вважає, що саме такий запобіжний захід, що пов`язаний з ізоляцією від суспільства, може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, і стверджував, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою для підозрюваного, з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують. Просив суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний проти задоволення клопотання заперечував, вказував на відсутність ризиків, вказаних в клопотанні, просив не застосовувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що він не переховується, з`являється до слідчого та прокурора за викликом, співпрацює зі слідством, проживає з братом у м.Києві. У даному кримінальному провадженні не затримувався, сам з`явився до суду та слідчого.

Вислухавши доводи та пояснення прокурора, який підтримав дане клопотання з підстав, викладених у ньому, підозрюваного, який заперечував проти задоволення клопотання слідчого, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Судом було встановлено, що 26.12.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України (кримінальне провадження №0004606).
Стаття 192 КПК України передбачає право слідчого за погодженням з прокурором звернутися із клопотанням про застосування запобіжного заходу до особи, яку затримано без ухвали про дозвіл на затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , оформлене відповідно до вимог Кримінально процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтував доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінальних проваджень та долучено розписку підозрюваного про вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.
28.04.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
У даному кримінальному провадженні підозрюваного ОСОБА_5 не було затримано в порядку ст.208 КПК України.
Відповідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме: протоколами допиту свідків; протоколом огляду місця події від 26.12.2021 року; протоколом перегляду відеозапису від 20.01.2022 року; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Крім того, в судовому засіданні встановлено, що підозрюваний раніше судимий, має тісні соціальні зв`язки, неофіційно працює, має постійне місце проживання в місті Києві.

Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

На думку слідчого судді, окрім констатації, прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Крім того, прокурором не наведені жодні доводи, які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання запобіжного заходу, менш суворого, ніж тримання під вартою, який обмежує у свободі ОСОБА_5 , останній буде ухилятись від слідства та суду.

Окрім цього, при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.17 рішення ЄСПЛ від 02 серпня 2001 року у справі «Манчіні проти Італії», відповідно до якої з огляду на їхній вплив та спосіб виконання, обидва застосовані … запобіжні заходи - тримання під вартою у в`язниці і домашній арешт - були позбавленням волі за змістом підпункту (с) пункту 1 Статті 5 Конвенції.

Також слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частина 2 статті 194 КПК України передбачає обов`язок слідчого судді постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, оскільки прокурором доведено обґрунтованість підозри стосовно ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, зокрема, вчинення іншого кримінального правопорушення, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п.3 ч.1 ст.194 КПК України), слідчий суддя, враховуючи дані про особу підозрюваного, зокрема те, що він має постійне місце проживання та неофіційно працює, обставини можливого вчинення кримінального правопорушення, та той факт, що підозрюваний з`являється за викликом до слідчого та в дане судове засідання з розгляду клопотання, вважає, що вагомих підстав для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з матеріалів клопотання не вбачається, у зв`язку з чим необхідно застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений в клопотанні.

За вищевказаних обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

На даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваного, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст.3, 176, 177, 178, 179, 181, 184, 193, 194, 195, 196 , ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволення слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0004606 відносно ОСОБА_5 відмовити.
Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, з перебуванням останнього за місцем свого проживання: АДРЕСА_2 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 27.06.2022 року включно.
Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, у нічний час доби, а саме: з 20-00 до 06-00 години наступного дня, до 27 червня 2022 року включно.
Покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:
-прибувати за кожною вимогою до прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
-не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
-повідомляти прокурора, слідчого або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`явитися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення, подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.
Визначити строк дії даної ухвали слідчого судді до 27 червня 2022 включно.
Виконання ухвали доручити співробітникам органів Національної поліції за місцем проживання підозрюваного. Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження, та прокурора.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це суд.
Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 прибути до місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , до 20-00 години 29.04.2022 року, оскільки згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло у нічний час доби. Контроль за виконанням ухвали в цій частині покласти на прокурора та слідчого у даному кримінальному провадженні.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому кримінальному правопорушенні.
Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 17-00 годині 03 травня 2022 року.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду.
Слідчий суддя Дніпровського районного суду
м.Києва ОСОБА_1