печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 вересня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,
В С Т А Н О В И В :
20.09.2022 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000325.

Слідчий або прокурор у судове засідання не з`явились, слідчий направив заяву про розгляд клопотання без його участі та задоволення клопотання.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив наступне.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні

№ 0000325 за ч. 5 ст. 191 КК України.

Службові особи Управління капітального будівництва Кропивницької міської ради (), вступивши у змову з фактичними контролерами та власниками ТОВ «РБК Інтерресурси» (), ТОВ «Кронос-Лідер» (), ПП «Кабекслайн» (), ПП «Сіті Буд Плюс» (), ПП «Камелот-3000» (), розробили та впровадили протиправну схему привласнення коштів місцевого бюджету шляхом проведення публічних закупівель з порушенням норм чинного законодавства, з метою подальшого заволодіння та їх обготівкування.

Відповідно до висновку судового експерта № 22/02/07/8ДКП від 07.02.2022 установлено, що сума бюджетних коштів, яку ймовірно легалізувало УКБ Кропивницької міської ради внаслідок їх перерахування на розрахункові рахунки ТОВ «РБК Інтерресурси» (), ТОВ «Кронос-Лідер» (), ПП «Кабекслайн» (), ПП «Сіті Буд Плюс» (), ПП «Камелот-3000» (), які своєю чергою перерахували їх на розрахункові рахунки інших субєктів господарювання, за умови, що вказані взаємовідносини мали безтоварний (фіктивний» характер, становить 17 млн. 727 тис. 803,81 грн з ПДВ та 4 млн. 905 тис. 575,39 грн (виплата доходів ФОПам).

Крім того, в ході виконання доручення слідчого оперативними працівниками Служби безпеки України встановлено, що у період 2018 2022 р.р. службові особи Управління капітального будівництва Кропивницької міської ради при проведенні ряду відкритих торгів, діючи всупереч інтересам органу державної влади та місцевого самоврядування, у порушення вимог ч. 1 ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі» сприяли ТОВ «РБК Інтерресурси», ТОВ «Кронос-Лідер», ПП «Кабекслайн», ПП «Сіті Буд Плюс», ПП «Камелот-3000» в одержанні державних замовлень на проведення робіт, надання послуг, завищуючи очікувану вартість предметів закупівель, приблизно на 20-30% від їх ринкової вартості, шляхом фальсифікації документів щодо дослідження ринку пропозицій на предмети закупівель.

Відповідно до електронної системи публічних закупівель prozorro.gov.ua, службовими особами Управління капітального будівництва Кропивницької міської ради у вказаний період було укладено ряд договорів-підряду на проведення будівельних робіт із вищезазначеними суб`єктами підприємницької діяльності, які були переможцями тендерних закупівель, на загальну суму 271 061 909,4 грн, а саме: ТОВ «РБК Інтерресурси» на загальну суму 66 346 405,98 грн; ТОВ «Кронос - Лідер» на загальну суму 99 220 797,12 грн; ПП «Кабекслайн» на загальну суму 47 989 487,0 грн; ПП «Сіті Буд Плюс» на загальну суму 35 895 876,0 грн та ПП «Камелот - 3000» на загальну суму 21 579 343,0 грн.

В ході аналізу податкової звітності, поданої вказаними суб`єктами господарювання встановлено, що у вказаний період ТОВ «РБК Інтерресурси» здійснювали фінансово господарські взаємовідносини із ТОВ «Пожежно Техногенна Безпека» () щодо закупівлі товарів/послуг на загальну суму 4 437 783,1 грн, у т.ч. ПДВ 739 630, 52 грн. При цьому, ТОВ «Пожежно-Техногенна Безпека» протягом 2019 -2021 р.р. здійснювало закупівлю товарів у ТОВ «Наварро Проект» (), ТОВ «Атлантіс Сейл» (), ТОВ «Лоскос Люкс» (), ТОВ «Протекс Систем» (), які в свою чергу здійснювали закупівлю товарів широкого асортименту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та інших товарів не пов`язаних із виконанням замовлення здійснених для ТОВ «Пожежно-Техногенна Безпека» та має ознаки підміни товарних позицій.

Крім цього, встановлено, що ПП «Кабекслайн» здійснювали фінансово-господарські взаємовідносини із ТОВ «ТД Клемпостав» (), щодо надання товарів/послуг на загальну суму 1 552 185,07 грн., у т.ч. ПДВ 258 697,51 гривень, ПП «Промбуд-Центр» (), щодо надання товарів/послуг на загальну суму 11 737 835,64 грн., у т.ч. ПДВ 1 956 305,97 грн, при цьому вказані підприємства протягом вказаного періоду здійснювали закупівлю товарів широкого асортименту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та інших товарів не пов`язаних із виконанням замовлення здійснених для ПП «Кабекслайн» та має ознаки підміни товарних позицій.

Протягом 2018 2022 р.р., відповідно до Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (форма № 1ДФ), ПП «Камелот-3000» здійснювали виплату доходу, за ознакою доходу «157» (дохід виплачений самозайнятій особі), фізичним особам-підприємцям, за товари/послуги невідомого походження, на загальну суму 1 530 671,45 грн.

Протягом 2018 - 2022 р.р., відповідно до Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (форма № 1ДФ), ПП «Сіті Буд Плюс» здійснювали виплату доходу, за ознакою доходу «157» (дохід виплачений самозайнятій особі), фізичним особам-підприємцям, за товари/послуги невідомого походження, на загальну суму 3 374 903,94 грн.

Операції здійсненні за участю Управління капітального будівництва Кропивницької міської ради, ТОВ «РБК Інтерресурси», ТОВ «Кронос-Лідер», ПП «Кабекслайн», ПП «Сіті Буд Плюс», ПП «Камелот-3000» та фізичними особами -підприємцями ймовірно, не мають статусу «господарської операції» у відповідності до ст.1 Закону України від 16.07.1999 № 996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» зі змінами та доповненнями.

Використання первинних документів ТОВ «РБК Інтерресурси», ТОВ «Кронос-Лідер», ПП «Кабекслайн», ПП «Сіті Буд Плюс», ПП «Камелот-3000» та фізичними особами-підприємцями з недостовірною інформацією щодо номенклатури товарів/послуг для Управління капітального будівництва Кропивницької міської ради, пов`язане з створенням передумов для протиправного вилучення коштів підприємств, що фінансуються з державного бюджету, в сумі 4 905 575,39 грн (ФОПи) та 17 727 803,81 грн., у т.ч. ПДВ 2 954 634,0 грн, можуть свідчити про те, що фінансові операції або сукупність пов`язаних між собою фінансових операцій пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Також, встановлено, що службові особи Управління капітального будівництва Кропивницької міської ради у змові зі службовими особами ТОВ «РБК Інтерресурси», ТОВ «Кронос-Лідер», ПП «Кабекслайн», ПП «Сіті Буд Плюс», ПП «Камелот-3000» з початку 2022 року та по теперішній час продовжують вчиняти дії направлені на привласнення коштів місцевого бюджету шляхом проведення публічних закупівель з порушенням норм чинного законодавства, з метою подальшого заволодіння та їх обготівкування.

Використання первинних документів (зареєстрованих податкових накладних в базі «Єдиний державний реєстр податкових накладних») ТОВ «Наварро Проект» (), ТОВ «Атлантіс Сейл» (), ТОВ «Лоскос Люкс» (), ТОВ «Протекс Систем» (), ТОВ «ТД Клемпостав» (), ПП «Промбуд-Центр» (), з недостовірною інформацією щодо номенклатури товарів пов`язане з протиправним вилученням коштів підприємства у сумі 17 млн. 727 тис. 803,81 грн.

Ураховуючи наявність ознак фіктивності і транзитності згаданих підприємства у сторони обвинувачення є обґрунтовані підозри, що вони використовуються для виведення коштів з подальшим їх обготівкуваванням та розподілу між учасниками злочинної схеми.

У ході виконання доручення слідчого оперативними працівниками встановлено, що вищевказана діяльність супроводжується використанням банківських рахунків, а саме: рахунок ТОВ «Пожежно техногенна безпека» () НОМЕР_1 , відкритий у АТ «Креді Агріколь банк» (МФО 300614, юридична адреса: м. Київ, вул. Пушкінська, буд. 42/4).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У даному випадку, підставою застосування арешту майна - є заборона для осіб у володінні яких воно знаходиться віджувати, користуватись та видозмінювати майно.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, збереження речового доказу.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, що арешт може бути накладено у встановленому Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Враховуючи викладене, в зв`язку з метою забезпечення збереження вищевказаного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки накладення арешту на майно сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.
На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках:

ТОВ «Пожежно техногенна безпека» () НОМЕР_1 , відкритий у АТ «Креді Агріколь банк» (МФО 300614, юридична адреса: м. Київ, вул. Пушкінська, буд. 42/4), та арешт на видаткові операції по рахунках за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), та виплат заробітної плати працівникам.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1