У Х В А Л А
Іменем України

19 травня 2022 року

Деснянський районний суд м. Києва в складі :
головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві об`єднане кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,

за участю сторони обвинувачення прокурора ОСОБА_4

сторони захисту обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ :
В провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває об`єднане кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

В ході судового розгляду кримінального провадження прокурором заявлено клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_3 з підстав наявності ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що ОСОБА_3 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не працює, не має постійного джерела доходу, раніше судимий, порушив обраний в іншому кримінальному провадженні запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просив змінити обвинуваченому запобіжний захід на інший більш м`який.

Обвинувачений ОСОБА_3 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора, посилаючись на те, що ним жодного разу не було порушено обов`язки обвинуваченого, він з`являвся до суду, має на утриманні хвору матір.

Вислухавши думки учасників судового провадження, дослідивши клопотання захисника, матеріали кримінального провадження, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які визначені ст.178 КПК України.

Тобто, завданням застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки особи, яка піддана кримінальному переслідуванню.
ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів.
В ході досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000083 від 13.01.2022 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 27 січня 2021 року до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому було продовжено судом.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Застосування найбільш суворого запобіжного заходу не може бути обумовлено лише тяжкістю інкримінованого йому діяння та суворістю можливого покарання у випадку визнання його винуватим, хоча ці обставини є визначаючими елементами при оцінці ризику ухилення від суду, однак не можуть бути достатніми підставами для законності тримання особи під вартою тривалий термін, і самостійною підставою для тримання особи під вартою, чинним законодавством України, не визначається, а повинні враховуватися з іншими обставинами, які вказані в ст. ст. 177, 183 КПК України.
В даному випадку, враховуючи те, що ОСОБА_3 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів, офіційно не працевлаштований, а відтак немає стабільного джерела доходу, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, на який прокурор посилається в своєму клопотанні, на даний час існує.

Однак прокурором в судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризику, передбаченому п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так суд враховує те, що протягом судового розгляду кримінального провадження, обвинувачений не порушував процесуальні обов`язки, з`являвся в судові засідання, що свідчить про його належну процесуальну поведінку, має визначене місце проживання, стійкі соціальні зв`язки, що дає підстави суду вважати, що інший більш м`який запобіжний захід забезпечить його належну процесуальну поведінку та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків у подальшому.
За таких обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для зміни запобіжного заходу обвинуваченому із тримання під вартою на інший запобіжний захід, а саме на домашній арешт, шляхом заборони обвинуваченому залишати своє житло в певний період часу доби, а саме в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня, з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.
Застосовуючи такий вид запобіжного заходу суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а також зі ступеня тяжкості інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 196-199, 331, 350, 369-372 КПК України, суд
УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання прокурора відмовити.
Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці - до 19 липня 2022 року включно, з забороною залишати постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв., без дозволу суду.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 202 КПК України ОСОБА_3 негайно звільнити з-під варти та зобов`язати невідкладно прибути до місця свого проживання.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 протягом часу до 19 липня 2022 року наступні обов`язки:
1/ з`являтись за кожною вимогою до суду;
2/ повідомляти суд про зміну місця свого проживання.
Строк дії ухвали суду - до 19 липня 2022 року.

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Копію ухвали суду для виконання передати до органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого для виконання.

Копію ухвали суду направити до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України до відома.
Копію ухвали суду вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику.
Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Головуючий: