Провадження № 1-кс/686/8739/22
У Х В А Л А
28 вересня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , вивчивши у клопотання прокурора Волочиської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002293 від 26.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

27.07.2022 прокурор Волочиської окружної прокуратури ОСОБА_2 у межах кримінального провадження №0002293 від 26.09.2022 звернулася із клопотанням про арешт на мотоцикл марки «МТ 10» без номерного знаку чорного кольору з номером двигуна « НОМЕР_1 », що перебуває у власності ОСОБА_3 , жителя АДРЕСА_1 (м/т НОМЕР_2 ) та автомобіль марки Skoda Octavia д.н.з. НОМЕР_3 з причепом «Павам» д.н.з. НОМЕР_4 , що на праві власності належать ОСОБА_4 , який зареєстрований та проживає по АДРЕСА_2 , з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування транспортним засобом.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 25.09.2022 близько 13 год. 40 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_3 , керуючи мотоциклом «МТ 10» без номерного знаку, рухаючись по проїзній частині вулиці Григорія Повха у с. Клинове зі сторони смт. Сатанів у напрямку до села Лісоводи, неподалік будинку 126, здійснив виїзд за межі проїзної частини на праве узбіччя, де допустив занос мотоцикла та в некерованому стані здійснив наїзд на припаркований автомобіль Skoda Octavia д.н.з. НОМЕР_3 з причепом «Павам» д.н.з. НОМЕР_4 , після чого відбулося зіткнення з парканом домогосподарства. В результаті даної пригоди ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження та був госпіталізований до реанімаційного відділення Городоцька МБЛ.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення 26.09.2022 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002293 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження.
25.09.2022 після огляду місця дорожньо-транспортної пригоди мотоцикл «МТ 10», без номерного знаку, чорного кольору, з номером двигуна « НОМЕР_1 » на підставі ч. 5 та 7 ст. 237 КПК України, вилучено та поміщено на майданчик тимчасового утримування транспортних засобів ВПД №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, що по вул. Червоний Майдан, 3, м. Городок, Хмельницької області. Автомобіль Skoda Octavia д.н.з. НОМЕР_3 з причепом «Павам» д.н.з. НОМЕР_4 передано на відповідальне зберігання власнику ОСОБА_4 .
В ході досудового розслідування у вказаному вище кримінальному провадженні встановлено, що саме за участю мотоцикла марки «МТ 10» без номерного знаку чорного кольору з номером двигуна « НОМЕР_1 » та автомобіля марки Skoda Octavia д.н.з. НОМЕР_3 з причепом «Павам» д.н.з. НОМЕР_4 , мала місце дорожньо-транспортна пригода, в результаті якої завдано шкоди здоров`ю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

Мотоцикл «МТ 10» без номерного знаку чорного кольору з номером двигуна « НОМЕР_1 » та автомобіль Skoda Octavia д.н.з. НОМЕР_3 з причепом «Павам» д.н.з. НОМЕР_4 , постановою слідчого у кримінальному провадженні ОСОБА_6 від 26.09.2022 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки вказані транспортні засоби зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи, що транспортні засоби є речовими доказами у кримінальному провадженні і тимчасово вилученим майном, виникла необхідність у накладенні на них арешту, оскільки існують ризики приховування, пошкодження, псування, знищення або їх відчуження.

Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає поверненню прокурору з таких підстав.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

В такому випадку слід звернути увагу й на рішення ЄСПЛ у справі «Смирнов проти Росії» від 07.06.2007, у якому зазначено про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимагати охорони фундаментальних прав особи.

Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна причина.

Відповідно до ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У клопотанні не зазначено, які підстави для арешту має автомобіль марки Skoda Octavia д.н.з. НОМЕР_3 з причепом «Павам» д.н.з. НОМЕР_4 , який є власністю третьої особи та його значення для цього кримінального провадження, зважаючи на те, що автомобіль був припаркований.
При цьому у клопотанні відсутнє обґрунтування та перелік слідчих дій, які слід вчинити із указаним транспортним засобом та чому неможливо досягти завдань та мети кримінального провадження без перебування цього транспортного засобу виключно у розпорядженні сторони обвинувачення.
Указані недоліки позбавляють слідчого суддю визначити правовий статус майна та вирішити питання про його арешт та мають бути усунуті.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Зазначені недоліки клопотання мають бути усунуті прокурором.

Керуючись ст.ст. 169, 171, 172,173 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Волочиської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002293 від 26.09.2022 повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя