Справа № 541/1625/22
Провадження № 1-кс/541/539/2022
У Х В А Л А

іменем України

17 серпня 2022 року м. Миргород

Слідчий суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , представника скаржника,адвоката ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Миргрод скаргу на бездіяльність керівника Миргородської окружної прокуратури,-

в с т а н о в и в:

19.07.2022 року ОСОБА_4 було подано заяву до керівника Миргородської окружної прокуратури,про вчинення кримінального проступку за ознаками кримінального правопорушення, передбачених частиною 1 статті 164 Кримінального кодексу України, в зв`язку з ухиленням від сплати аліментів на її користь на утримання малолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 батьком дитини ОСОБА_6 . В наслідок чого виникла заборгованість по сплаті аліментів за 7 місяців в розмірі 20819 грн. 20 коп. через невиконання ОСОБА_6 рішення (судового наказу) Гребінківського районного суду від 15.12.2021.

02 серпня 2022 року ОСОБА_4 звернулася із скаргою до слідчого судді на бездіяльність керівника Миргородської окружної прокуратури, що виявилась у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань по її заяві про кримінальне правопорушення від 19.07.2022.

Вказувала, що суб`єктом оскарження недотримані вимоги ст. 214 КПК України якими передбачено, що слідчий або прокурор зобов`язані невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та надати через 24 години з моменту внесення таких відомостей заявнику витяг з ЄРДР. До скарги додана заява скаржниці адресована керівнику Миргородської окружної прокуратури від 19.07.2022 року та відомості про отримання заяви суб`єктом оскарження. В ході розгляду скарги представником заявника додано світлокопію судового наказу від 15.12.2021 року Гребінківського районного суду від 15.12.2021 та розрахунок заборгованості по сплаті аліментів за ВД №528/1210/21 від 15.12.2021 року виданим Гадяцьким районним судом.

02.08.2022 відкрито провадження за скаргою.

В судовому засіданні представник скаржника, адвокат ОСОБА_3 підтримав скаргу, просив її задовольнити з підстав викладених в заяві, зазначивши, що йому невідомо чи отримував судовий наказ та постанову про відкриття виконавчого провадження боржник, а також чому розрахунок заборгованості по сплаті аліментів містить посилання на рішення іншого суду.

Суб`єкт оскарження в судове засідання не з`явився, направив заяву про розгляд скарги за його відсутності, просив відмовити у її задоволенні у зв`язку з необґрунтованістю.

Статтею 303 КПК України визначений вичерпний перелік рішень, дій та бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження.

Як передбачено пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає, зокрема, у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до п. п. 7 п. 2 розділу II Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора, від 30 червня 2020 року N 298 до Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення

Зі змісту заяви ОСОБА_4 вбачається, що ОСОБА_6 не виконує рішення (судовий наказ) Гребінківського районного суду від 15.12.2021, яким з останнього на користь заявниці стягнуто на утримання малолітньої ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 аліменти в розмірі ј (одна четверта) частина заробітку (доходу) батька. В наслідок чого виникла заборгованість по сплаті аліментів за 7 місяців в сумі 20819 грн. 20 коп., що свідчить про вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення передбаченого ст.164 ч.1 КК України.

При прийнятті рішення слідчий суддя повинен перевірити зміст заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення (а не про щось інше) та чи підлягають відомості заяви скаржника про вчинене кримінальне правопорушення внесенню до ЄРДР.

Верховний Суд у постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: "... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...".

Такий висновок відповідає і Рішенню Конституційного Суду України від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

Беззаперечно, що заява (повідомлення) про кримінальне правопорушення повинна містити відомості саме про кримінальне правопорушення і має базуватись не на детальному аналізі наявності чи відсутності кожної з ознак складу злочину, про який йдеться у заяві, тому вимагати від заявника на етапі ініціювання кримінального провадження надання доказів (у розумінні цього терміну за КПК) неможливо. У той же час, у розпорядженні заявника, з огляду на обставини сприйняття ним події ймовірного кримінального правопорушення, можуть бути речі, документи, інформація про очевидців тощо, які можуть підтверджувати ті чи інші факти, та у подальшому (після ініціювання кримінального провадження) можуть стати джерелами відповідних доказів. Непредставлення їх (недодання до заяви про кримінальне правопорушення) з урахуванням обставин, викладених у заяві, в окремих випадках може свідчити про зловживання особою правом на звернення із заявою (повідомленням) про кримінальне правопорушення, або ж про уявний характер самої події кримінального правопорушення.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Розглядаючи скаргу ОСОБА_4 щодо бездіяльності керівника Миргородської окружної прокуратури стосовно поданої нею 19.07.2022 заяви про кримінальне правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність в заяві достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, що описані в ній події свідчать, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення, про яке повідомляв заявник.

Так, в заяві про кримінальне правопорушення йшлося про те, що ОСОБА_6 не виконує рішення (судовий наказ) Гребінківського районного суду від 15.12.2021, про сплату аліментів на утримання малолітньої дитини, в наслідок чого виникла заборгованість за 7 місяців поспіль.

Заява про кримінальне правопорушення підписана ОСОБА_4 та до заяви не долучено будь-які документи.

Частина 1 ст. 164 КК України передбачає відповідальність за злісне ухилення від сплати встановлених рішенням суду коштів на утримання дітей (аліментів), а також злісне ухилення батьків від утримання неповнолітніх або непрацездатних дітей, що перебувають на їх утриманні .

Злісне ухилення полягає у тривалому та наполегливому ухиленні особи від виконання обов`язку зі сплати аліментів шляхом приховування свого місця проживання, роботи, фактичного заробітку або інших грошових надходжень, незважаючи на попередження про кримінальну відповідальність.

Наказове провадження це самостійний і спрощений вид судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою про видачу судового наказу особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Згідно з частиною першою статті 31 Закону України «Про виконавче провадження» копії постанов державного виконавця та інші документи виконавчого провадження, що державний виконавець зобов`язаний довести до відома сторін та інших учасників виконавчого провадження, надсилаються адресатам із супровідними листами простою кореспонденцією, крім постанов про відкриття виконавчого провадження або відмову у відкритті виконавчого провадження, про повернення виконавчого документа стягувачу відповідно до статті 47 цього Закону, що надсилаються рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Боржник вважається повідомленим про відкриття виконавчого провадження, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі.

Виходячи з аналізу вказаної статті, боржник має бути належним чином повідомлений про відкриття виконавчого провадження, що підтверджує факт отримання ним копії цієї постанови.

Главою 15 СК України встановлені обов`язки матері, батька утримувати дитину та його виховання.
Зокрема статтею 180СК України на батьків покладено обов`язок утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Стаття 192 СК України встановлює підстави зміни розміру аліментів: розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до статті 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Відносини в сфері сімейних відносин у контексті заяви про вчинення злочину за своєю природою є цивільно-правовими. Суд звертає увагу, що слід розмежувати кримінальне правопорушення, яке вчинюється одночасно з цивільним правопорушенням, та цивільне правопорушення, яке вчиняється поза складом будь-якого злочину. При цьому одночасне виникнення із одного юридичного факту кримінально-правових та цивільно-правових є можливим та не може означати відсутність події злочину чи складу злочину в діянні особи. У той же час, викладених у заяві про вчинення кримінального правопорушення відомостей недостатньо для обґрунтованого припущення, що в рамках сімейних правовідносин - несплата аліментів, одночасно мало місце і вчинення кримінального правопорушення.

Викладена у заяві про кримінальне правопорушення інформація, не підтверджена документально, хоча заявник щонайменше мав би мати у своєму розпорядженні свідоцтво про народження дитини, рішення суду(судовий наказ), дані про його отримання боржником, матеріали виконавчого провадження, в тому числі дані що свідчать про обізнаність боржника про наявність у нього обов`язку по сплаті аліментів на користь скаржниці та в якому розмірі.

Додані слідчому судді додаткові докази також вказані обставини не підтверджують. Більше того, наданий розрахунок заборгованості зі сплати аліментів не містить даних що вказана заборгованість виникла саме у ОСОБА_6 в результаті умисного невиконання судового рішення на яке посилається скаржниця.

Вказане на думку слідчого судді може свідчити про зловживання особою правом на звернення із заявою (повідомленням) про кримінальне правопорушення або ж про уявний характер самої події кримінального правопорушення.

Таким чином, відомості ОСОБА_4 про вчинене кримінальне правопорушення не містять достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення, та не потребують на даному етапі перевірки засобами кримінального процесу, тому не підлягають внесенню до ЄРДР, відтак в задоволенні скарги необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 2, 9, 60, 214, 303, 306, 307 КПК України,-

п о с т а н о в и в :

В задоволенні скарги ОСОБА_4 на протиправну бездіяльність керівника Миргородської окружної прокуратури, в зв`язку з невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення вчинене ОСОБА_6 в зв`язку із злісним ухилення від сплати встановлених рішенням суду коштів на утримання дітини (аліментів) - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1