У Х В А Л А
Справа № 185/3873/22

Провадження № 1-кс/185/732/22

06 червня 2022 року м. Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , в присутності підозрюваного ОСОБА_6 ,
розглянувши погоджене із прокурором Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , про застосування до підозрюваного, у вчиненні кримінального правопорушення, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000538 від 02 червня 2022 року, за ознаками злочину передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, -
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м.Павлоград Дніпропетровської області, громадянки України, не працюючої, не заміжньої, не маючої на утриманні малолітніх дітей, яка зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою , -
В С Т А Н О В И В :
Подане на розгляд слідчому судді клопотання вмотивовано тим, що в межах досудового розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за за №0000538 від 02 червня 2022 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме, у умисному тяжкому тілесному ушкодженні, що спричинило смерть потерпілого.
Підозра ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України повністю обґрунтована та підтверджується доказами зібраними під час досудового розслідування кримінального провадження.
На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваного має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, оскільки в сукупності всі зібрані фактичні дані про обставини злочину у кримінальному провадженні, та наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а також наявність ризиків, які передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого;вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, доцільно застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

02 червня 2022 року об 14 год. 00 хв. ОСОБА_6 затримана в порядку ст. 208 КПК України.

На момент розгляду клопотання, строк затримання, передбачений абз.2 п.6 ч.1 ст.615 КПК України не сплив.

03 червня 2022 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

06 червня 2022 року ОСОБА_6 вручено копію клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під варто, строк передбачений ч.2 ст.184 КПК України дотримано.
При розгляді клопотання слідчий та прокурор з приводу підстав зазначених в ст. 177 ч. 1 КПК України підтвердили вищенаведене та наполягали на задоволенні клопотання.
Підозрювана ОСОБА_6 оспорюючи обґрунтованість підозри, та своєї провини у вчинені зазначеного кримінального правопорушення, просила застосувати відносно неї більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Захисник висловив позицію узгоджену зі своїм підзахисним, вважав, що більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту забезпечить належну процесуальну поведінку його підзахисного, також звернув увагу на необґрунтованість ризику, визначеного п.5 ч.1 т.177 КПК України, є достатні соціальні зв`язки.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, думку підозрюваного, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Прокурором доведено, що відносно підозрюваної ОСОБА_6 провадиться досудове розслідування, і їй повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.121 КК України. Також, висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку передбаченому КПК України.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений під час судового розгляду, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 щодо кримінального правопорушення, що їй інкримінується.

Також слідчий суддя приймає до уваги правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90 р., відповідно до якого «обгрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Перевіряючи доводи клопотання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний: перевірити наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; оцінити наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК; оцінити в сукупності обставини, зазначені законодавцем в ч.1 ст. 178 КПК; виконати всі дії при розгляді клопотання, передбачені ст.193 КПК; встановити доведеність неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів (п.3 ч.1 ст.194 КПК).
З метою забезпечення права особи на свободу та особисту недоторканність, що гарантується ст. 5 ЄКПЛ, доцільно застосовувати (враховувати) правову позицію ЄСПЛ, яка викладена в рішенні ЄСПЛ «Навальний проти Росії (№ 2)» (Navalnuyy v. Russia №2) , № 43734/14, від 09 квітня 2019 року при оцінці пропорційності інкримінованого особі кримінального правопорушення відносно запобіжного заходу про застосування якого просить сторона обвинувачення.
Важливим моментом в контексті оцінки доводів щодо застосування запобіжного заходу є й питання оцінки співвідношення між собою тяжкості інкримінованого особі кримінального правопорушення з оцінкою міцності соціальних зв`язків підозрюваного, про що зазначено в рішенні ЄСПЛ у справі «W. проти Швеи?царіі?» (від 26 січня 1993 року, серія А, № 254-А, пункт 33) - ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку; це слід робити з урахуванням низки інших відповідних фактів, які можуть або підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такии? и?ого незначнии? ступінь, якии? не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, и?ого моральні переконання, маи?новии? стан і зв`язки з державою, в якіи? він зазнає судового переслідування, а також контакти підозрюваного.

На виконання вимог ст.ст.177-178 КПК України, враховуючи ймовірну тяжкість покарання у вигляді позбавлення волі підозрюваної ОСОБА_6 , у разі визнання підозрюваної винуватою у кримінальному правопорушенні, враховуючи, що ОСОБА_6 раніше судима за вчинення злочину проти життя та здоров`я особи, останній раз 02 лютого 2021 року Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ч. 1 ст. 119 КК України до 4 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнена від відбуття покарання з іспитовим строком 2 роки, маючи не погашену та не зняту у встановленому законом порядку судимість знову вчинила тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, вказана обставина дає підстави вважати, що перебуваючи під загрозою кримінальної відповідальності та розуміючи реальність та невідворотність її настання, підозрювана ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового слідства та суду.

Крім того, враховуючи також той факт, що ОСОБА_6 не має місця роботи, як постійного джерела прибутку, має відносно міцні соціальні зв`язки, а отже є підстави вважати, що остання може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Також, підозрюваній ОСОБА_6 відомі дані свідків по кримінальному провадженню, в зв`язку з чим останній може незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Окремо слідчий суддя враховує, що кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 вчинено в період визначеного їй судом іспитового строку та під час дії встановленого на території Україні правового режиму воєнного стану.

Вказані обставини можуть зашкодити вирішенню завдань кримінального судочинства, та перешкоджатимуть ефективному, повному, всебічному та неупередженому розслідуванню за участю підозрюваного.

Приймаючи зазначене рішення, слідчим суддею враховуються також і вимоги, передбачені ч.2 ст. 183 КПК України, згідно з якими запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до особи, яка підозрюється, або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відтак, приходжу до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваного ОСОБА_6 .
У відповідності до п.2 ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави не визначається.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту її затримання - з 14 години 00 хвилин 02 червня 2022 року.
Строк дії ухвали до 14 години 00 хвилин 31 липня 2022 року.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1