Справа №705/1760/22
1-кс/705/341/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2022 року м. Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участю: слідчого ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Умань клопотання заступника начальника сектору дізнання Уманського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_3 , що погоджене прокурором Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно та надання дозволу на його реалізацію,-

В С Т А Н О В И В:

09 травня 2022 року заступник начальника сектору дізнання Уманського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно та надання дозволу на його реалізацію, а саме на набуту в результаті вчинення кримінального проступку рибу виду карась сріблястий 44 шт., вагою 3 кг 520 гр., яка була вилучена 06.05.2022 під час огляду місця події, проведеного за адресою: Черкаська область, Уманський район, адміністративно- територіальні межі с. Кути, на березі річки «Гірський Тікич»; сіткоснастевий виріб та надувний човен «SEAHAWK2», користувачем якого являється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що є жителем АДРЕСА_1 та залишити для подальшого зберігання на території Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області; дозволити реалізацію ФОП « ОСОБА_6 » риби виду карась сріблястий 44 шт., вилучену під час вище вказаного огляду місця події; кошти від реалізації перерахувати на депозитний рахунок: одержувач ГУНП в Черкаській області р/р: UA1092650, банк одержувача: ДКСУ м. Київ .

Клопотання обґрунтовується тим, що 06.05.2022 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на річці Гірський Тікич, поряд з с. Кути, Буцької ОТГ, Уманського району, Черкаської області, за допомогою сітко-снастевого виробу, який являється знаряддями лову, використання якого заборонено «Правилами любительського і спортивного рибальства», без належного дозволу, здійснив вилов риби виду карась сріблястий в кількості 44 штук, чим заподіяв в наслідок незаконного зайняття рибним добувним промислом істотної шкоди водній фауні, тим самим вчинивши кримінальне правопорушення .

В ході проведення огляду місця події за адресою: Черкаська область, Уманський район, адміністративно-територіальні межі с. Кути, на березі річки «Гірський Тікич», який було проведено 06.05.2022 в період часу з 20:49 по 22:37 було виявлено ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із предметами пристосованими для вилову водних біоресурсів та самими водними біоресурсами(рибою), які були вилучені до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області: карась - 44 шт., вагою 3520 кг., сіткоснастевий виріб, надувний човен SEAHAWK 2.

07.05.2022 року та 09.05.2022 року винесено постанову про визнання вказаних предметів речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні.

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. ст. 171-173 КПК України.

Відповідно до ч. 6, ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню:

1) повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження;

Пункт 1 частини шостої статті 100 із змінами, внесеними згідно із Законом № 222-VII від 18.04.2013 \

2) передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження;

3) знищуються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду, якщо такі товари або продукція, що піддаються швидкому псуванню, мають непридатний стан;

4) передаються для їх технологічної переробки або знищуються за рішенням слідчого судді, суду, якщо вони відносяться до вилучених з обігу предметів чи товарів, а також якщо їх тривале зберігання небезпечне для життя чи здоров`я людей або довкілля.

Враховуючи вищевикладене, варто зауважити, що вилучена риба карась в кількості 44 шт. не містить на собі слідів кримінального правопорушення, а також є товаром, що піддається швидкому псуванню, тому за рішенням слідчого судді може бути передана для реалізації, так як це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Згідно з п. 28 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у КПК України, не можуть зберігатися без зайвих труднощів в обладнаних приміщеннях або в інших місцях зберігання за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду торговельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Реалізація предметів здійснюється з дотриманням вимог Порядку обліку, зберігання, оцінки конфіскованого та іншого майна, що переходить у власність держави, і розпорядження ним, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 1998 р. № 1340.

Відповідно до п.п. 12 п. 1 цього Порядку його дія поширюється на знаряддя незаконного добування природних ресурсів та незаконно добуті природні ресурси або продукти, вироблені з них, чи їх вартість.

Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також під час кримінального провадження.

Вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст.167 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, 07.05.2022 вилучена риба, як така, що піддається швидкому псуванню, передана на зберігання ФОП « ОСОБА_6 » (реєстраційний номер облікової картки платника податків та інших обов`язкових платежів НОМЕР_1 ).

В свою чергу, санкцією ч. 1 ст. 249 Кримінального кодексу України передбачено покарання у вигляді штрафу від ста до двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян або обмеження волі на до трьох років.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскація майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Приймаючи до уваги те, що вилучена в ході огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню риба, сіткоснастевий виріб та надувний човен SEAHAWK 2відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, п.1, п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту на неї є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів.

У судовому засіданні слідчий підтримав вказане клопотання і просив його задовольнити.

Заслухавши доводи слідчого, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя робить наступні висновки.

Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 даної статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст..98 цього Кодексу.

Частиною 5 ст. 171 КПК України передбачено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

З матеріалів подання, а саме протоколу огляду місця події від 06.05.2022, вбачається, що в ході огляду місця події 06.05.2022 було виявлено та вилучено рибу виду карась сріблястий в кількості 44 штуки, сіткоснастевий виріб, гумовий човен «SEAHAWK2», поліетиленовий пакет в якому знаходиться подрібнена речовина рослинного походження схожа на канабіс, а з клопотанням про арешт майна слідчий звернувся лише 09.05.2022 року (з урахуванням того, що щосуботи, зокрема і 07.05.2022 Уманський міськрайонний суд працював), тобто клопотання було подане з порушенням строку передбаченого КПК України.

Крім того, в клопотанні, як і в постанові про визнання предметів речовими доказами від 07.05.2022, не обґрунтовано з яких підстав вилучена риба була передана на зберігання ФОП « ОСОБА_6 » та з яких підстав підлягає реалізації саме ФОП « ОСОБА_6 » з перерахунком коштів на рахунок ГУНП в Черкаській області.

Аналізуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання подано з пропущенням процесуальних строків та таким, що не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, а тому не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 40, 98, 100, 131, 132, 167, 170, 171 КПК України,слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання заступника начальника сектору дізнання Уманського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_3 , що погоджене прокурором Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно та надання дозволу на його реалізацію відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8