Справа № 296/5165/22
УХВАЛА
Іменем України

19 серпня 2022 року м.Житомир

Слідчий судця Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні в місті Житомирі клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000327 від 02.08.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Житомира, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 Кримінального кодексу України,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ КЛОПОТАННЯ

1.1. 19.08.2022 слідчий за погодженням з прокурором звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

1.2. Вказується, що СУ ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000327 від 02.08.2022 за фактом того, що 17.06.2022 ОСОБА_6 , діючи з прямим умислом, переслідуючи корисливі мотиви, з метою отримання прибутку для власного збагачення, перебуваючи на території м. Житомира, здійснив продаж товарів гуманітарної допомоги у вигляді транспортних засобів на загальну суму 563 156,44 гривень, під час дії воєнного стану.

1.3. Вказані обставини органом досудового розслідування попередньо кваліфіковані за ч. 3 ст. 201-2 Кримінального кодексу України.

1.4. 17.08.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, що виразились у продажі товарів гуманітарної допомоги у вигляді транспортних засобів на загальну суму 563 156,44 гривень.

1.5. Подане клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обґрунтовувалось слідчим наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, наявністю ризиків, передбачених п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також вказівкою у клопотанні про неможливість запобігання вказаним ризикам застосуванням більш м`якого запобіжного заходу.

ІІ. ПРОЦЕДУРА ТА ПОЗИЦІЇ СТОРІН

2.1. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

2.2. Слідчий та прокурор у судовому засіданні подане клопотання підтримали, надали усні пояснення, аналогічні викладеним у клопотанні та просили клопотання задовольнити.

2.3. Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував. Вказував, що найбільш суворий запобіжний захід у даному випадку є необґрунтованим. Підозрюваний не може переховуватись від слідства, тому що має міцні соціальні зв"язки, діє комендантська година та виїзд за кордон заборонено. Свідки вданому кримінальному провадженні допитані, а ризику вчинення нових злочинів не існує, оскільки підозрюваний раніше не судимий, має позитивну характеристику. ОСОБА_5 просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання підозрюваного.

2.5. Підозрюваний у судовому засіданні підтримав доводи захисника.

ІІІ. КРИМІНАЛЬНО-ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО (КПК України)

3.1. Згідно із частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

3.2. Частиною першою статті 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

3.3. Відповідно до частини 2 статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний […] може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

3.4. Згідно із частиною 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

3.5. Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

3.6. Відповідно до частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним […] кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

3.7. Відповідно до частини 1, 2 статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

3.8. Частиною п`ятою статті 194 КПК України передбачено, що якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею; 5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею; 6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; 7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; 8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 9) носити електронний засіб контролю.

ІV. ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ

4.1. Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до вимог статті 194 КПК України має з`ясувати наявність ряду обставин:

(і) Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

4.1. Національне законодавство не містить визначення поняття обґрунтованої підозри, однак відповідно до частини 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

4.2. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Європейської Конвенції про захист прав людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (рішення O'Hara v. United Kingdom, § 34).

4.3. Відповідно до матеріалів клопотання ОСОБА_6 підозрюється у незаконному використання з метою отримання прибутку гуманітарної допомоги, благодійних пожертв або безоплатної допомоги, у період воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України.

4.4. Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

4.5. Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази у їх сукупності дають підстави вважати, що ОСОБА_6 , можливо, вчинив злочин, передбачений ч. 3 ст. 201-2 КК України, що підтверджується, зокрема: протоколом огляду покупця яким здійснено контроль за вчиненням злочину від 17.08.2022; протоколом огляду покупця яким здійснено контроль за вчиненням злочину від 17.08.2022; протоколом огляду веб-ресурса AUTO.RIA від 03.08.2022;ьпротоколом огляду веб-ресурса OLX.UA від 03.08.2022; протоколом про результати проведення НСРД візуальне спостереження за особою у поблічно доступних місцях відносно ОСОБА_6 від 10.08.2022; протоколом про результати контролю за вчиненням злочину від 17.08.2022; протоколом про результати проведення НСРД зняття інформації з електронних комунікаційних мереж відносно ОСОБА_6 від 10.08.2022; протоколом про результати проведення НСРД зняття інформації з електронних комунікаційних мереж відносно ОСОБА_7 від 10.08.2022; протоколом про результати проведення НСРД зняття інформації з електронних комунікаційних мереж відносно ОСОБА_6 від 10.08.2022; протоколом обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 від 17.08.2022; протоколом обшуку за місцем здійснення господарської діяльності ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_2 від 17.08.2022; протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення від 17.08.2022

(іі) Наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України

4.6. У поданому клопотанні слідчий вказував на наявність ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування підозрюваного ОСОБА_6 від органів досудового розслідування; можливості незаконного впливу зі сторони підозрюваного на потерпілих; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також можливість вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

4.7. Вирішуючи питання про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України слідчий суддя враховує, зокрема: стадію досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000327 розпочатого 02.08.2022, суть та характер вчиненого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, що відноситься до тяжкого злочину з позбавленням волі на строк від п`яти до семи років, відомості про особу ОСОБА_6 та обставини, передбачені ст. 178 КПК України.

4.8. Слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, а також початкову стадію досудового розслідування злочину, що об`єктивно перешкоджає встановленню важливих обставин вчинення злочину, а тому вважає дійсною наявність існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинення іншого кримінального правопорушення.

(ііі) Можливість застосування альтернативних запобіжних заходів

4.9. Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини право особи на свободу та особисту недоторканість має найважливіше значення в «демократичному суспільстві» за змістом Європейської Конвенції з прав людини (див. рішення у справах "Medvedyev and Others v. France", [ВП], § 76; "Ladent v. Poland", № 11036/03, § 45).

4.10. Особиста свобода є основоположною свободою, якою повинен мати змогу користуватися кожен. Позбавлення або обмеження свободи ймовірно матиме прямий і негативний вплив на здійснення багатьох інших прав. Звідси випливають основні принципи, які ЄСПЛ застосовує при розгляді справ за ст. 5 Конвенції, і, насамперед, принцип презумпції свободи.

4.11. "Презумпції на користь свободи особи" є домінантним керівним принципом, зміст якої зводиться до того, що особиста свобода людини повинна бути правилом, а позбавлення свободи до рішення суду суворим винятком.

4.12. Вирішуючи питання про застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно обов`язково розглянути можливість застосування інших, більш м`яких альтернативних заходів, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК.

4.13. Слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_6 має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за яким характеризується позитивно, має на утриманні неповнолітнього сина, незадовільний стан здоров`я та раніше не судимий.

4.14. Слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором не доведено обставин, які б свідчили про те, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 можливе виключно в умовах тримання останнього під вартою, а тому вважає за можливе застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді тримання під цілодобовим домашнім арештом із покладенням на нього ряду обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які, на думку слідчого судді, є достатніми для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

V. ВИСНОВОК СЛІДЧОГО СУДДІ

5.1. За вказаних обставин слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для застосування до ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, а саме - цілодобового домашнього арешту із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 15 жовтня 2022 року.

Керуючись статтями 176-179, 181, 193-194, 196 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира,

П О С Т А Н О В И В :

1. У задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_4 , відмовити.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , заборонивши підозрюваному цілодобово залишати вказане житло, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, строком два місяці, тобто до 15 жовтня 2022 року.

3. Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

(і) прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора, суду, у провадженні якого перебувають матеріали кримінального провадження №0000327;

(іі) повідомити слідчого, прокурора чи суд в залежності від стадії кримінального провадження про зміну свого фактичного місця проживання та/або місця роботи;

(ііі) утриматися від спілкування зі свідками, коло яких визначить слідчий або прокурор у кримінальному провадженні №0000327;

(іv) здати на зберігання слідчому або прокурору у кримінальному провадженні №0000327 паспорт для виїзду за кордон;

(v) носити електронний засіб контролю.

4. Встановити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_6 , обов`язків до 15 жовтня 2022 року.

5. Контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

6. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це прокурора відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

7. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

8. Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

9. Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали оголошено 24.08.2022