Справа №295/6981/22
УХВАЛА
Іменем України
27.07.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,
вирішуючи питання про прийняття до провадження клопотання ОСОБА_2 , від імені якого діє адвокат ОСОБА_3 ,

про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в:

Заявник звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна в межах кримінального провадження №000020, накладеного згідно з ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 27.12.2019 на транспортний засіб та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, належні на праві власності ОСОБА_4 , що перебували у володінні ОСОБА_2 на момент вилучення.

В обґрунтування клопотання вказано, що майно арештоване протягом тривалого проміжку часу, за участю вказаного автомобіля проведені всі слідчі дії, тому заявник вважає, що потреба в арешті відпала.

Дослідивши клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання підлягає поверненню заявнику, виходячи з наступного.

Згідно з вимогами ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до положень ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Як вказано у ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Тобто, виходячи з положень ст.ст. 22, 26 КПК України, на особу, яка подає клопотання, покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею факту того, що клопотання подала особа, яка має на це право; клопотання підлягає розгляду в цьому суді; клопотання подано у встановлений строк та на дію чи бездіяльність, що підлягають оскарженню до слідчого судді.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є видом заходу забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч.5 ст. 132 КПК України встановлено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Заявник звертається з клопотанням про скасування заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак на нього поширюються положення закону, який регулює порядок застосування та/або скасування відповідного заходу.

На підтвердження викладених в клопотанні обставин адвокат ОСОБА_3 до клопотання долучив копію ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 27.12.2019 про накладення арешту на майно; копію ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31.03.2020 про скасування арешту на майно в частині користування ним; копію довіреності від 21.08.2018 про передачу власником транспортного засобу ОСОБА_2 прав управляти та розпоряджатися за власним розсудом транспортним засобом ЗАЗ-DAEWOO Т13110, 2005 р.в., реєстраційний номер НОМЕР_1 ; копії документів, які підтверджують надання адвокатом ОСОБА_3 правової допомоги ОСОБА_2 , копію свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 .

Як вбачається з ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 27.12.2019, арешт на вказане у клопотанні майно накладено за клопотанням слідчого першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому.

Клопотання про скасування арешту майна, з яким звертався ОСОБА_2 у березні 2020 року вирішувалось слідчим суддею Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області (ухвала від 31.03.2020).

Натомість, в клопотанні заявником вказано учасником провадження Другий слідчий відділ Територіального управління Державного бюро розслідувань (з дислокацією у м.Житомирі).

При цьому, жодних доказів зміни підслідності кримінального провадження №000020 та визначення органом досудового розслідування саме Другий слідчий відділ Територіального управління Державного бюро розслідувань (з дислокацією у м.Житомирі) - матеріали клопотання не містять.

Кримінальним процесуальним кодексом України визначено, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст.100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз положень КПК України дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ст. 34 КПК України, суди не наділені повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Згідно з поданими заявником слідчому судді доказами, зокрема, за змістом ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 27.12.2019, органом, яким здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню №000020, є Перший слідчий відділ слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, який не розташований на території Богунського району м.Житомира.

Відповідно до ч.3 ст.9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов висновку про повернення клопотання особі, яка його подала для подальшого звернення до суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст. 131, 132, 174 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_2 , від імені якого діє адвокат ОСОБА_3 , про скасування арешту майна - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє його права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня отримання її копії безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1