УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7. погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6., про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Горішні Плавні (м. Комсомольськ) Полтавської області, українця, громадянина України, із вищою освітою, неодруженого, не працюючого, без місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 384 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002209 від 25.06.2021,

за участю:

секретаря - ОСОБА_8.,

прокурора - ОСОБА_9.,

захисників - ОСОБА_10., ОСОБА_11.,

підозрюваного - ОСОБА_1 ,

В С Т А Н О В И Л А :

Старший слідчий СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7., 07 жовтня 2022 року звернулась до суду з клопотанням, погодженим прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6., про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 384 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002209 від 25.06.2021.

В обґрунтування такого клопотання слідчий зазначає про те, що у провадженні СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0002209 від 25 червня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 384, ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 162, ч. 1 ст. 14, ч. 4 ст. 190 КК України, в межах якого ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 384 КК України.

05.10.2022 ОСОБА_1 затримано у порядку ст. 208, п.6 ч. 1 ст. 615 КПК України.

05.10.2022 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 384 КК України.

Відповідно до змісту клопотання у кримінальному провадженні наявна обґрунтована підозра ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, копії яких долучено до клопотання.

У клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_1 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме: може переховуватися від органів досудового розслідування, для того що б вчиняти інші кримінальні правопорушення, покинути межі України, оскільки може використати підроблені документи, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Наявність зазначених ризиків слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 , усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення може навмисно переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності, не має постійного джерела доходів, крім того перебуваючи на волі, матиме змогу переховати документи на квартиру, що стала об`єктом протиправних дій, що матиме негативні наслідки для подальшого досудового розслідування оскільки на даний час не встановлено місце знаходження всіх зазначених документів, також слідчий зазначає, що органом досудового розслідування наразі не відшукано і всіх документів на ім`я ОСОБА_2 , що у своїй сукупності свідчить про те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду та/або вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, слідчий зазначає, що свідки, які на теперішній час допитані на стадії досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, під впливом підозрюваного можуть змінити показання в залі судового засідання під час судового розгляду, оскільки підозрюваному в результаті отримання копій матеріалів досудового розслідування стане відомо місця їх проживання.

Враховуючи викладене, а також те, що менш суворі запобіжні заходи недостатні для запобігання вищевказаним ризикам, слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав, зазначених у ньому, та просив його задовольнити. Вказував, що кримінальні провадження були об`єднані, оскільки є підстави вважати, що правопорушення вчинені однією особою. Потерпілі наразі встановлюються, а пред`явлення для впізнання вже заплановане у кримінальному провадженні. Просив врахувати зухвалість злочину, а саме ту обставину, що підозрюваний з метою заволодіння майном шахрайським шляхом із використанням підроблених документів звернувся із заявою до правоохоронних органів, видаючи себе за іншу людину.

Захисник ОСОБА_10. заперечував щодо задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обумовлюючи тим, що затримання підозрюваного відбулось з порушенням вимог ст. 208 КПК України, адже він був затриманий вдома, злочинів не вчиняв. Також наголошував, що підозра необґрунтована, потерпілий не встановлений. Також вказував, що заява про кримінальне правопорушення подана ОСОБА_3 стосується ст. 162 КК України, тобто кримінального проступку. При цьому, строк досудового розслідування кримінального проступку, за словами адвоката, закінчився, а постанова про об`єднання цих кримінальних проваджень необґрунтована, підслідність порушено. Окремо захисник наголошував, що в матеріалах кримінального провадження відсутні документи про право власності на квартиру, а також документи, що підтверджують вартість квартири, а тому немає підстав для кваліфікації саме за ч. 4 ст. 190 КК України. Також захисник заявляв, що слідчий суддя не може брати до уваги висновки експертиз, оскільки НДЕКЦ та Національна поліція підпорядковуються Міністру внутрішніх справ, а тому існують підстави вважати, що наявні відносини підлеглості. Крім того, експертиза проведена без зразків почерку і підпису підозрюваного. Стверджував, що докази отримані з порушеннями, адже долучені документи з іншого кримінального провадження. Вказував, що ризики необґрунтовані, підозрюваний раніше не судимий, має постійне місце проживання, має власну нерухомість у м. Києві. Просив обрати запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, разом з тим вказував, що допускає визначення застави, однак в такому випадку просив врахувати, що підозрюваний не має великих статків.

Захисник ОСОБА_11. в судовому засіданні підтримав адвоката ОСОБА_10., стверджував, що підозрюваний не буде переховуватись.

Підозрюваний ОСОБА_1 підтримав захисників. Пояснив, що не подавав заяву про кримінальне правопорушення до Шевченківської окружної прокуратури м. Києва, чому його притягають до кримінальної відповідальності - не знає.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.

В ході судового розгляду встановлено, у провадженні СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0002209 від 25 червня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 384, ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 162, ч. 1 ст. 14, ч. 4 ст. 190 КК України, в межах якого ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 384 КК України.

05.10.2022 ОСОБА_1 затримано у порядку ст. 208, п.6 ч. 1 ст. 615 КПК України.

Слідчий суддя, перевіряючи доводи захисника про незаконність затримання приходить до наступного висновку.

У відповідності до ст. 206 КПК України на слідчого суддю покладено обов`язки щодо захисту прав людини.

Відповідно до ч.1 ст. 208 КПК України уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчинені злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: 1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; 2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин; 3) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України; 4) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого статтями 255, 255-1, 255-2 Кримінального кодексу України.

Разом з тим, У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, надалі Указом Президента України № 133/2022 від 14.03.2022 воєнний стан продовжено з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб, Указом Президента України № 259/2022 від 18.04.2022 воєнний стан продовжено з 05 години 30 хвилин 25.04.2022 строком на 30 діб, Указом Президента України № 341/2022 від 22.05.2022 воєнний стан продовжено з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 строком на 90 діб, а Указом Президента України № 573/2022 від 12.08.2022 воєнний стан продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Вказані обставини були враховані законодавцем внаслідок чого КПК України було доповнено п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України, відповідно до якої у разі введення воєнного стану та якщо наявні випадки для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду, визначені статтею 208 цього Кодексу, або виникли обґрунтовані обставини, які дають підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину - уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати таку особу.

Згідно з ст. 209 КПК України особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.

Статтею 211 КПК України передбачено, що строк затримання особи без ухвали слідчого судді, суду не може перевищувати сімдесят двох годин з моменту затримання, який визначається згідно з вимогами статті 209 цього Кодексу, а затримана без ухвали слідчого судді, суду особа не пізніше шістдесяти годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до суду для розгляду клопотання про обрання стосовно неї запобіжного заходу.

Так, захисник ОСОБА_10. у своїй скарзі вказує на той факт, що затримання відбулось несвоєчасно, не на місці події, підстави затримання не роз`яснювались.

Як вбачається зі змісту протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, складеного старшим слідчим СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7., 05 жовтня 2022 року о 14 год. 40 хв., час фактичного затримання 05 жовтня 2022 року о 07 год. 35 хв., за адресою: АДРЕСА_1 затримано ОСОБА_1 - тобто в період дії воєнного стану. Також у протоколі зазначено підставу затримання відповідно до п.4 ч.1 ст. 208 КПК України з урахуванням положень п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України.

При цьому, в самому протоколі затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, значиться, що ОСОБА_1 згідно з ч. 4 ст. 208 КПК України було повідомлено зрозумілою для нього мовою підстави затримання та у вчиненні якого злочину він підозрюється, а також роз`яснено право мати захисника, отримувати медичну допомогу, давати пояснення, показання або не говорити нічого з приводу підозри проти нього, негайно повідомити інших осіб про його затримання і місце перебування відповідно до положень ст. 213 цього Кодексу, та інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

Зі змісту протоколу вбачається, що він був складений у присутності захисника ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_11., тобто підозрюваний в ході затримання користувався професійною правовою допомогою, при цьому факт ознайомлення з протоколом затримання, зокрема із фабулою кримінального провадження, а також з підставами затримання, підтверджується власноручними підписами як захисника ОСОБА_11., так і самого ОСОБА_1 . В контексті цього питання слідчим суддею також враховується і той факт, що жодних зауважень чи доповнень до протоколу затримання не надійшло ні від підозрюваного, ні від його захисника.

Протокол затримання ОСОБА_1 складений відповідно до вимог КПК України, містить посилання на передбачені законом підстави для затримання особи без ухвали слідчого судді відповідно до положень ст. 208 КПК України. Істотних порушень прав та свобод людини при складанні такого протоколу слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, слідчим суддею не встановлено обставин, які б викликали у нього обґрунтовані сумніви з приводу того, що підозрюваний ОСОБА_1 був затриманий та утримується під вартою без відповідних на те підстав.

05.10.2022 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 384 КК України.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_1 та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать зазначені вище долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

В той же час, аналізуючи доводи захисника ОСОБА_10. про недопустимість висновків експертів оскільки НДЕКЦ та Національна поліція підпорядковуються Міністру внутрішніх справ, а тому існують підстави вважати, що в ході проведення експертизи допущено порушення положень ст. 69 КПК України, слідчим суддею враховується наступне.

Так, з матеріалів долучених до клопотання вбачається, що установа, яка проводила експертизи в цьому провадженні - Київський науково-дослідницький експертно-криміналістичний центр, не входить до складу Шевченківського УП ГУНП в м. Києві, вони є різними юридичними особами та не підпорядковані один одному. Слідчий та експерт не перебувають у службовій залежності, мають неоднакову компетенцію, вирішують різні завдання за відмінними напрямами діяльності. Аналогічного висновку дійшов і Верховний суд у справі 718/2750/19 у своєму рішенні від 06.09.2022 року.

При цьому, як установлено безпосередньо зі змісту висновків експертів, усіх експертів було попереджено про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України як за дачу завідомо неправдивого висновку, так і за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків, також у вступній частині кожного висновку експерта зазначено про те, якими саме знаннями володіє експерт, його кваліфікацію, освіту та спеціальність, а тому твердження захисника про недопустимість висновку експерта з вищезазначених підстав є неспроможними.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

В контексті цього питання судом враховуються твердження захисника про те, що у кримінальному провадженні наразі не проведено ряд слідчих дій, зокрема не допитано в якості свідка прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , разом з тим слідчий суддя нагадує, що відповідно до встановлених в ході судового розгляду даного клопотання обставин, наразі триває досудове розслідування, в ході якого якраз і повинні здійснюватись слідчі дії, зокрема проведення допитів свідків. В той же час, відповідно до положень ст. 22, 26, 220 КПК України сторона захисту не позбавлена права звертатись із клопотаннями про проведення необхідних, на думку сторони захисту, слідчих дій до слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_1 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 384 КК України. При цьому висновок органу досудового розслідування з приводу причетності ОСОБА_1 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення не є очевидно необґрунтованим.

Прокурор в судовому засіданні просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вважаючи, що існують ризики спробам переховуватися від органів досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, вчиняти інші дії, які будуть перешкоджати встановленню істини у справі.

При аналізі питання наявності зазначених слідчим та прокурором ризиків, слідчий суддя прийшов до висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_1 , який підозрюється у вчиненні сукупності кримінальних правопорушень, зокрема і особливо тяжкого злочину, за який, з урахуванням вимог ст. 68 КК України, передбачено покарання до восьми років позбавлення волі з конфіскацією майна, яке може бути призначене підозрюваному у разі визнання його винуватим, не працевлаштований, не має місця реєстрації, не має сталих соціальних зв`язків, не працює та не має офіційного джерела доходів, підозрюється у використанні документів що посвідчують неіснуючу особу, що може значно ускладнити його пошуки у разі, якщо останній буде переховуватись від органу досудового розслідування, суду.

Наведені обставини дають підстави вважати про існування вищенаведених ризиків переховуватися від органів досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, вчиняти інші дії, які будуть перешкоджати встановленню істини у справі.

Зазначені ризики є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_1 будь-якого іншого запобіжного заходу, крім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного, не можуть їм запобігти.

У зв`язку із зазначеним, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При застосуванні запобіжного заходу судом враховано також вік підозрюваного, його стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

При цьому, слідчий суддя вважає обґрунтованою і доведеною ту обставину, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не забезпечить попередження вищезазначених ризиків.

Згідно ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, та визначаючи розмір застави, суд у відповідності до вимог закону повинен навести аргументи на користь того, що застава саме у такому розмірі спроможна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Визначаючи відповідно до вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання сховатися, суд з урахуванням фактичних обставин справи, даних про особу підозрюваного, вважає, що ОСОБА_1 слід визначити розмір застави у виді 180 розмірів прожиткового мінімуму, що складає 446 580 (чотириста сорок шість тисяч п`ятсот вісімдесят) гривень, враховуючи, що зазначений розмір застави буде належною гарантією того, що у разі сплати його, ОСОБА_1 вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу.

Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для підозрюваного слідчий суддя не вбачає.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИЛА :

Клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7. погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6., про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою визначити до 03 грудня 2022 року включно.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 180 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 446 580 (чотириста сорок шість тисяч п`ятсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави:

Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві,

,

МФО: 820172,

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ,

р/р: № UA1012089,

призначення платежу: застава за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2022 року по справі № 761/21328/22.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави покласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

1. не відлучатися за межі населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

2. повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання (залежно від стадії кримінального провадження);

3. прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду (залежно від стадії кримінального провадження);

4. здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою слідчого судді обов`язків - 60 днів з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави у розмірі, визначеному судом.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисниками протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали оголосити 11 жовтня 2022 року о 10 годині 45 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_5.