Провадження №: 1-кс/755/1350/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" серпня 2022 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0002499 та додані до нього матеріали відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Суми, громадянина України, з вищою освітою, офіційно не працюючого, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, 2014 року народження, військовозобов`язаного, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.190 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_6 ,
захисника адвоката ОСОБА_7 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И В:
І. Суть питання, що вирішується, і за чиєю ініціативою воно розглядається.
09.08.2022 року старший слідчий СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві капітана поліції ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0002499 відносно ОСОБА_5 , підозрюваного в скоєнні злочину, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.
ІІ. Зміст клопотання слідчого, погодженого з прокурором.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що СВ Дніпровського УП ГУ НП у м.Києві розслідується кримінальне провадження №0002499 від 26.08.2021 за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_8 визначивши вчинення злочинів, як основне джерело здобуття коштів для свого існування, з метою особистого збагачення, шляхом вчинення умисних злочинів спрямованих на заволодіння чужим майном шляхом шахрайства, у невстановлений досудовим слідством час та місці, вступив у злочинну змову з ОСОБА_5 .

В подальшому, вказана група осіб розробила злочинний план незаконного збагачення, шляхом заволодіння грошовими коштами громадян під приводом проведення валюто обмінних операцій грошових коштів у значних сумах з наданням потерпілим імітаційних купюр, які не є платіжними засобами.

Згідно розподілених ролей, ОСОБА_8 взяв на себе функцію пошуку потенційних потерпілих, спілкування з ними, пошук місць вчинення злочину.

В свою чергу, ОСОБА_5 , мав усувати перешкоди на шляхах підходу та відходу ОСОБА_8 з місця вчиненні злочину, а також сприяти іншим чином протиправній діяльності останнього.

Так, в квітні 2022 року ОСОБА_8 , з метою пошуку громадян, які мають намір обміняти значні суми грошових коштів, прибув до м. Тернополя, де познайомився з ОСОБА_9 .

Під час зустрічей з ОСОБА_9 , згідно заздалегідь розробленого плану, з метою приховування свого реального зовнішнього вигляду та уникнення в подальшому можливості бути впізнаним потерпілим, ОСОБА_8 використовував перуку.

З метою виникнення довірливих відносин, ОСОБА_8 декілька разів зустрічався з ОСОБА_9 та проводив операції з обміну валюти на суму 1000 та 2500 доларів США.

Крім того, ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_9 , що він має можливість здійснити обмін більших сум грошових коштів, чим зацікавив останнього.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного плану, спрямованого на заволодіння грошовими коштами ОСОБА_9 шляхом обману, ОСОБА_8 разом з ОСОБА_5 , перебуваючи в м. Тернопіль, підготували грошові кошти в доларах США, імітаційні грошові кошти схожі на долари США, сума яких була еквівалентна справжнім грошовим коштам, перуку, окуляри та одяг для зміни зовнішності.

Крім того, ОСОБА_8 разом з ОСОБА_5 підшукали місце будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_2 , під`їзд якого мав наскрізний вихід, з розміщеними на першому поверсі аптечним закладом, агенцією з нерухомості, та іншими приміщеннями, яке надавало змогу співучасникам зникнути з місця вчинення злочину та не бути викритими.

В подальшому, в ході телефонної розмови ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_9 , що за декілька днів зможе обміняти 25700 доларів США по курсу 35 гривень 20 копійок за 1 долар США.

В свою чергу, ОСОБА_9 , будучи переконаним в добропорядності ОСОБА_8 , яка виникла в результаті проведених раніше валютообмінних операцій, не здогадуючись про злочинні наміри останнього, висловив зацікавленість у пропозиції та повідомив про готовність обміняти вказану суму грошових коштів за декілька днів.

Реалізуючи свої злочинні плани, 14.06.2022 року в ході телефонної розмови ОСОБА_8 домовився з ОСОБА_9 про зустріч для обміну грошових коштів, при цьому схилив останнього прибути до заздалегідь підготовленого місця вчинення злочину, а саме до будинку за адресою: АДРЕСА_2 , мотивуючи це тим, що він знаходиться на робочому місці в аптеці.

Так, 15.06.2022 року, приблизно о 13 годині 45 хвилин, ОСОБА_9 приїхав на автомобілі «Фольксваген», д.н.з. НОМЕР_1 , за раніше обумовленою з ОСОБА_8 адресою: АДРЕСА_2 , де на нього очікував ОСОБА_8 , а також ОСОБА_5 про участь якого в операції з обміну валют ОСОБА_9 не було відомо.

В свою чергу, ОСОБА_8 , видаючи себе за працівника аптеки, що функціонує за адресою: АДРЕСА_2 , з метою маскування умисно змінив свою зовнішність за допомогою перуки, медичної маски, білого халату та окулярів, сів на переднє пасажирське сидіння салону автомобіля ОСОБА_9 , де надав останньому для перерахунку справжні грошові кошти в сумі 25700 доларів США.

Після перерахунку грошових коштів в доларах США, ОСОБА_9 поклав їх в салоні автомобіля між сидіннями та дістав грошові кошти в національній валюті України в сумі 904640 гривень, згідно заздалегідь оговореного курсу обміну.

Продовжуючи реалізацію злочинного умислу, діючи згідно заздалегідь розробленого плану, ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_9 , що для перерахунку такої значної суми грошових коштів їм краще пройти до приміщення агенції нерухомості, на що ОСОБА_9 , не здогадуючись про злочинні наміри ОСОБА_8 , погодився.

У цей же час, ОСОБА_8 відволікаючи увагу ОСОБА_9 від справжніх грошових коштів, непомітно для останнього, умисно, замінив вже перераховані грошові кошти в сумі 25700 доларів США на імітаційні грошові купюри.

Одразу після цього, ОСОБА_8 , отримавши від потерпілого ОСОБА_9 грошові кошти в сумі 904640 гривень, маючи на меті зникнути з місця вчинення злочину, спільно з потерпілим ОСОБА_9 підійшли до входу до агенції нерухомості, де їх вже очікував ОСОБА_5 , який діяв єдиним умислом з ОСОБА_8 .

В свою чергу ОСОБА_8 , з метою введення ОСОБА_9 в оману, звернувся до ОСОБА_5 та запитав чи можуть вони пройти до приміщення агенції нерухомості для перерахунку грошових коштів.

Виконуючи відведену роль, ОСОБА_5 , видаючи себе за працівника агенції нерухомості, повідомив ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , що на даний час здійснити перерахунок неможливо, оскільки в агенції нерухомості здійснюється інкасація.

Утримуючи при собі грошові кошти в сумі 904640 гривень, які були отриманні від ОСОБА_9 , а також 25700 доларів США справжніми купюрами, які були замінені в автомобілі потерпілого на імітаційні, ОСОБА_8 , в момент коли ОСОБА_9 почав повертатись до власного автомобіля, спільно з ОСОБА_5 зайшли до заздалегідь обраного під`їзду, де ОСОБА_8 зняв білий халат, маску та перуку та через запасні двері вийшли в двір будинку.

В подальшому, ОСОБА_5 , зачинив двері з зовнішньої сторони, принесеною заздалегідь на місце вчинення злочину палицею, після чого направився до обумовленого місця зустрічі, де на нього вже очікував ОСОБА_10 на автомобілі. «Nissan X-Trail», д.н.з. НОМЕР_2 .

З місця вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_5 зникли на автомобілі «Nissan X-Trail», д.н.з. НОМЕР_2 , а грошовими коштами розпорядились на власний розсуд.

Таким чином, злочинними діями групи осіб до складу якої входять ОСОБА_8 та ОСОБА_5 потерпілому ОСОБА_9 завдано матеріальної шкоди в розмірі 904640 гривень, що в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, що є особливо великим розміром.

15.06.2022 року ОСОБА_5 був затриманий у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.
17.06.2022 року у порядку, передбаченому статтями 276-278 КПК України ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.
На думку слідчого, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протоколом обшуку автомобіля «Nissan X-trail», д.н.з. НОМЕР_2 , чорного кольору, на якому пересувались ОСОБА_8 та ОСОБА_5 на момент їх затримання співробітниками поліції, в ході якого вилучено знаряддя вчинення злочину (перчатки, перуку, окуляри, медичний халат білого кольору, мобільні телефони та ін.), а також грошові кошти в сумі 904640 гривень, що належать потерпілому ОСОБА_9 , а також 25700 доларів США (справжніми купюрами), що були використані під час вчинення вказаного злочину; протоколом огляду місця події від 16.06.2022 року, згідно якого в салоні автомобіля, що належить потерпілому ОСОБА_9 було виявлено та вилучено імітаційні грошові кошти в сумі, що еквівалентна сумі обміну, тобто 25700 доларів США; протоколом огляду місця події від 16.06.2022 року, згідно якого було виявлено та вилучено дерев`яну палицю, якою були зачинені двері під`їзду після вчинення злочину, іншими доказами в їх сукупності.
23.06.2022 року слідчим суддею Дніпровського районного суду м.Києва було обрано запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_5 , у вигляді тримання під вартою до 12.08.2022 року включно.

08.08.2022 року керівником Дніпровської окружної прокуратури було продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 17.09.2022 року.

Завершити досудове розслідування у зазначеному кримінальному провадженні шляхом звернення до суду з обвинувальним актом до спливу строку дії попередньої постанови керівника Дніпровської окружної прокуратури м.Києва про продовження строків тримання під вартою ОСОБА_5 не представилось можливим, у зв`язку з складністю даного кримінального провадження. Складність провадження обумовлена необхідністю виконання ряду слідчих та процесуальних дій, а саме: отримати висновки призначених експертиз молекулярно-генетичних експертиз, отримати тимчасовий доступ до речей і документів, які знаходяться у операторів стільникового (мобільного) зв`язку, вирішити питання про об`єднання матеріалів з матеріалами кримінального провадження за іншим фактом вчинення аналогічного кримінального правопорушення, зібрати у повному обсязі характеризуючі матеріали на підозрюваних, завершити процес розсекречення деяких матеріалів кримінального провадження, здійснити відкриття матеріалів кримінального провадження відповідно до ст.290 КПК України потерпілому, підозрюваним та їх захисникам, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, які слід вручити підозрюваним та їх захисникам та при необхідності виконати інші слідчі та процесуальні дії.

Враховуючи викладене, слідчий вважає, що на даний час існують ризики, а саме:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

На думку слідчого, обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає суспільному інтересу. Крім того, гарантії того, що підозрюваний не вчинить інше кримінальне правопорушення, наразі відсутні.
В той же час, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину і тому вже лише ця обставина спонукає людину до вчинення дій, спрямованих на ухилення від кримінальної відповідальності, що кореспондується з позицією Європейського суду з прав щодо необхідності оцінки ризику втечі у світлі фактів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному (рішення у справах «Бекчиєв проти Молдови», «Панченко проти росії»).
Наявність вказаних ризиків підтверджується зібраними під час досудового розслідування матеріалами кримінального провадження.
На думку слідчого, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Враховуючи перелічені ризики, слідчий вважає, що саме такий запобіжний захід, що пов`язаний з ізоляцією від суспільства, може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до трьох місяців в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.
ІІІ. Позиція сторін кримінального провадження в судовому засіданні з розгляду клопотання слідчого.
1.Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, і стверджував, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою для підозрюваного, з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують. Просив суд продовжити підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
2.Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_7 заперечувала проти задоволення клопотання прокурора, та зазначила, що дане клопотання є необґрунтованим, ризики нічим не підтверджені, підозрюваний не мав можливості, аби виправдати довіру суду та виконати обов`язки, які б були покладені на нього. Крім того зазначила, що підозрюваний ніколи не перебував у розшуку, в даний час складно пересуватись країною, тим паче виїхати за кордон. Підозрюваний має постійне місце проживання, працює не офіційно. Просила врахувати наявність на утриманні неповнолітньої дитини та обрати відносно підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту аби підозрюваний мав змогу довести, що він може виконувати покладені на нього обов`язки. В разі продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просила зменшити розмір застави.

3. Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав свого захисника, просив суд змінити запобіжний захід на домашній арешт, при цьому зазначив, що він співпрацює зі слідством.

ІV. Положення закону, яким керувався слідчий суддя.
Відповідно до ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у ч.3 ст.199 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Згідно зі ст.184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу повинно містити:
1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;
2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;
6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Статтею 197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:
1) шести місяців у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості;
2) дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
За правилами ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.
Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.
Частиною 5 статті 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно з ч.5 ст.193 КПК України будь-які твердження чи заяви підозрюваного, обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
V. Підстави запобіжного заходу, мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали, та висновки суду.
Вислухавши доводи та пояснення підозрюваного, його захисника, доводи прокурора щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу і дослідивши матеріали справи в їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Судом було встановлено, що 26.08.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.4 ст.190 КК України (кримінальне провадження №0002499).
Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , оформлене відповідно до вимог ст.199 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розпис підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копій матеріалів, якими обґрунтовується необхідність продовження запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ст.199 КПК України.
15.06.2022 року ОСОБА_5 був затриманий у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.
17.06.2022 року у порядку, передбаченому статтями 276-278 КПК України ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.
23.06.2022 року слідчим суддею Дніпровського районного суду м.Києва було обрано запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_5 , у вигляді тримання під вартою до 12.08.2022 року включно та визначено розмір застави в розмірі трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням у разі внесення застави обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.
08.08.2022 року керівником Дніпровської окружної прокуратури було продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 17.09.2022 року.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень.
В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протоколом обшуку автомобіля «Nissan X-trail», д.н.з. НОМЕР_2 , чорного кольору, на якому пересувались ОСОБА_8 та ОСОБА_5 на момент їх затримання співробітниками поліції, в ході якого вилучено знаряддя вчинення злочину (перчатки, перуку, окуляри, медичний халат білого кольору, мобільні телефони та ін.), а також грошові кошти в сумі 904640 гривень, що належать потерпілому ОСОБА_9 , а також 25700 доларів США (справжніми купюрами), що були використані під час вчинення вказаного злочину; протоколом огляду місця події від 16.06.2022 року, згідно якого в салоні автомобіля, що належить потерпілому ОСОБА_9 було виявлено та вилучено імітаційні грошові кошти в сумі, що еквівалентна сумі обміну, тобто 25700 доларів США; протоколом огляду місця події від 16.06.2022 року, згідно якого було виявлено та вилучено дерев`яну палицю, якою були зачинені двері під`їзду після вчинення злочину, іншими доказами в їх сукупності.
При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам.
При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до ст.199 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про можливе вчинення підозрюваним ОСОБА_5 інкримінованого злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію підозрюваного, майновий стан, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.
Так, ОСОБА_5 підозрюється у скоєні злочину проти власності, який згідно ст.12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання до дванадцяти років позбавлення волі з конфіскацією майна, раніше не судимий, офіційно не працює, законних джерел доходу не має.
Вказані вище обставини, а також підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , конкретні обставини справи, на думку слідчого судді, дають підстави для висновку, що існують з боку підозрюваного ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст.199 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що обставини, зазначені у ч.3 ст.199 КПК України виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, тому клопотання слідчого про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити та продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 відповідно до ухвали слідчого судді від 12.08.2022 року до трьох місяців в межах строку досудового розслідування.
При цьому наявність даних про особу підозрюваного, на що посилається сторона захисту, як на одну з підстав для відмови у задоволенні клопотання слідчого, на думку слідчого судді, не виключають наявність зазначених вище ризиків, а також ризику продовження чи повторення протиправної поведінки.
Враховуючи викладене, підстави для задоволення клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу підозрюваному відсутні.
Суд також враховує при вирішенні даного питання, що не можливість перебування особи під вартою внаслідок стану здоров`я встановлюється у визначеному законом порядку, і будь-які належні докази, які б свідчили про те, що підозрюваний страждає на хвороби, які унеможливлюють перебування його під вартою, слідчому судді не надані.
При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України та враховані слідчим суддею при вирішенні даного клопотання.
VІ. Визначення застави.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Аналізуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, що регулює застосування інституту застави, зокрема виключно повноваження суду у вирішенні цього питання при застосуванні даного запобіжного заходу як альтернативи триманню під вартою, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , його підвищену суспільну небезпеку, майновий та сімейний стан підозрюваного, інші дані про його особу, як того вимагають вимоги ч.4 ст.182 КПК України, та наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про можливість визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу в розмірі трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням у разі внесення застави обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
- повідомляти прокурора, слідчого або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- здати за наявності на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон;
- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у данному кримінальному провадженні;
- носити електронний засіб контролю.
Саме такий розмір застави та зазначені вище обов`язки у разі її внесення, на думку слідчого судді, не є непомірним з урахуванням всіх обставин справи, захищеного законного інтересу, тяжкості злочину, що інкримінується підозрюваному, і забезпечить стимулюючий ефект цього запобіжного заходу, належну процесуальну поведінку підозрюваного та належний контроль з боку можливих заставодавців під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання підозрюваним обов`язків (вказаний висновок відповідає правовій позиції Європейського суду з прав людини, викладеному у рішенні по справі «Мангурас проти Іспанії» від 08.01.2009).
Керуючись ст.ст.3, 176-178, 180, 182-183, 184, 194, 196-199, 309, 372, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 відмовити.
Клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0002499 відносно ОСОБА_5 задовольнити.
Продовжити застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до ухвали слідчого судді від 23.06.2022 року, в межех строку досудового розслідування, тобто до 17 вересня 2022 року.
Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 744300 (сімсот сорок чотири тисячі триста) гривень у національній грошовій одиниці.
Роз`яснити, що ОСОБА_5 або заставодавець мають право у будь-який момент протягом строку дії ухвали внести заставу у вказаному розмірі у національній грошовій одиниці на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м.Києва.
У разі внесення вказаної застави на ОСОБА_5 покладаються наступні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
- повідомляти прокурора, слідчого або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- здати за наявності на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон;
- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у данному кримінальному провадженні;
- носити електронний засіб контролю.
Встановити термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, - два місяці з моменту винесення ухвали.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Виконання ухвали доручити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному та його захиснику, та направити для виконання до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому кримінальному правопорушенні.
Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 17-45 годині 15 серпня 2022 року.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду, а особою, яка тримається під вартою, - в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду
м.Києва ОСОБА_1