Справа № 397/86/22
Провадження № 1-кп/390/242/22
УХВАЛА

"18" травня 2022 р. Колегія суддів Кіровоградського районного суду Кіровоградської області у складі:

головуючої - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м.Кропивницький обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 00080 відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Олександрівка Олександрівського району Кіровоградської області, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, не маючого утриманців, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

За підсудністю до Кіровоградського районного суду Кіровоградської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта. Також подала до суду клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, яке обґрунтувала наявністю ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Прокурор вважає, що більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою не може запобігти зазначеним ризикам.

Згідно обвинувального акту потерпіла ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В судовому засіданні обвинуваченим до суду подане клопотання про повернення обвинувального акту, оскільки він не відповідає вимогам ст.291 КПК України, так як у ньому відсутні відомості про потерпілого. Також ОСОБА_7 подане клопотання про зміну запобіжного заходу на нічний домашній арешт, яке він обґрунтував тим, що прокурор лише посилається на ст.177 КПК України та при цьому не надає жодного доказу. Крім того, зазначає, що не може впливати на потерпілу, оскільки вона померла.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_7 підтримав подані ним клопотання.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 заявив усне клопотання про повернення обвинувального акту, при цьому зазначив, що у випадку смерті особи, відносоно якої вчинено кримінальне правопорушення, до кримінального провадження залучаються близькі родичі потерпілого, які мають право подати цивільний позов. Крім того, захисник зазначив, що до розгляду клопотання про повернення обвинувального акту суд не має можливості розглядати клопотання про продовження строку тримання під вартою.

В свою чергу, прокурор заперечила щодо задоволення клопотання про повернення обвинувального акту та зазначила, що близькі родичі потерпілого залучаються до кримінального провадження у випадку, якщо потерпіла особа померла від вчинення відносно неї кримінального правопорушення.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт з додатками, колегія суддів вважає, що кримінальне провадження можливо призначити до судового розгляду, виходячи з таких підстав.

Під час досудового розслідування угоди у кримінальному провадженні не укладались, а тому підстави для його повернення прокурору для продовження досудового розслідування, в порядку, передбаченому ст.468-475 КПК України, відсутні. Дана справа підсудна Кіровоградському районному суду Кіровоградської області відповідно до ухвали Кропивницького апеляційного суду від 11.04.2022. Підстави для закриття кримінального провадження, які передбачені п.4-8 ч.1 або ч.2 ст.284 КПК України, відсутні.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки» діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Відповідно до ч.6 ст.55 КПК України якщо внаслідок кримінального правопорушення настала смерть особи або особа перебуває у стані, який унеможливлює подання нею відповідної заяви, положення частин першої - третьої цієї статті поширюються на близьких родичів чи членів сім`ї такої особи. Потерпілим визнається одна особа з числа близьких родичів чи членів сім`ї, яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого, а за відповідним клопотанням - потерпілими може бути визнано кілька осіб.

Згідно наявної в матеріалах кримінального провадження копії актового запису про смерть від ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , причиною смерті зазначено інший та не уточнений цироз печінки.

Як вбачається з обвинувального акту кримінальне правопорушення відносно потерпілої ОСОБА_8 вчинено 02.08.2021, а остання померла ІНФОРМАЦІЯ_2 від цирозу печінки. Тобто не встановлено причинно наслідкового зв`язку між смертю ОСОБА_8 та вчинення відносно неї кримінального правопорушення.

Враховуючи наведене, у колегії суддів відсутні підстави вважати, що потерпіла ОСОБА_8 померла внаслідок дій обвинуваченого.

У відповідності до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Таким чином, за умови подання потерпілою ОСОБА_8 цивільного позову про відшкодування матеріальної шкоди, завданої їй внаслідок вчинення кримінального правопорушення, який би не був розглянутий судом за життя потерпілої, її спадкоємець міг би бути залучений до участі у кримінальній справі як правонаступник цивільного позивача, що ж стосується відшкодування моральної шкоди, то вказані цивільні правовідносини взагалі не допускають правонаступництва.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання обвинуваченого про повернення обвинувального акту.

За таких обставин, є достатні підстави для призначення даного обвинувального акту до судового розгляду, яке належить здійснити колегією у складі трьох професійних суддів у відкритому судовому засіданні.

Крім цього, судом вирішено питання щодо дати, часу та місця проведення судового розгляду, складу осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.

Щодо клопотань прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу та обвинуваченого - про зміну запобіжного заходу, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до вимог ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України №1-р/2017 від 23.11.2017 запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані (продовжені) судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за письмовим клопотанням прокурора та вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом. Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.

У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканість, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

Під час досудового розслідування обвинуваченому ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який продовжений ухвалою Олександрівського районного суду Кіровоградської області до 05.06.2022.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Колегія суддів вважає доведеним існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, так як ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на від семи до дванадцяти років. У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Крім того, судом взято до уваги існування ризиків, передбачених п. 3-5 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки ОСОБА_7 , перебуваючи на волі, матиме можливість впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.

Матеріали обвинувального акту свідчать, що ОСОБА_7 не має стійких соціальних зв`язків, не працює, не одружений, не має утриманців. Розгляд кримінального провадження по суті не розпочато. За таких обставин, колегія суддів вважає, що застосування до обвинуваченого ОСОБА_7 інших більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою на даній стадії процесу не забезпечить попередження ризиків, передбачених ст.177 КПК України, при цьому клопотання прокурора необхідно задовольнити частково, оскільки прокурор просив суд продовжити строк дії запобіжного заходу на 60 днів, а саме з 05.06.2022 по 04.08.2022, однак вказане клопотання судом розглянуто 18.05.2022, а тому кінцевим терміном спливу вказаного запобіжного заходу необхідно рахувати 16.07.2022.

Враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст.177, 178 КПК України, на підставі ч.4 ст.183 КПК України, суд не визначає розмір застави.

Керуючись ст.55, 176, 177, 178, 183, 314-316, 372, 376 КПК України, колегія суддів

УХВАЛИЛА:

В задоволенні клопотання обвинуваченого - ОСОБА_7 та його захисника - адвоката ОСОБА_6 про повернення обвинувального акту, - відмовити.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_7 за ч.3 ст.187 КК України, на підставі обвинувального акта на 09.06.2022 на 14.30 год.

Судовий розгляд проводити колегією суддів у складі головуючого - судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Викликати в судове засідання: прокурора, обвинуваченого та його захисника.

В задоволенні клопотання обвинуваченого - ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу, - відмовити.

Клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді триманні під вартою, - задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою з 11.00 год. 18.05.2022 до 11.00 год. 16.07.2022.

Строк дії ухвали, в частині тримання обвинуваченого під вартою, визначити до 11.00 16.07.2022.

Копію ухвали для відома вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити для виконання начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена, в частині продовження тримання під вартою, протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, - в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 23.05.2022.

Судді ОСОБА_1 ОСОБА_3 ОСОБА_2