Справа № 212/2543/22
У Х В А Л А

30 травня 2022 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Каховської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , захисника обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі в режимі відеоконференції клопотання у кримінальному провадженні ЄРДР № 0001388 щодо продовження тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 136, ч. 1 ст. 289, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Новокаховського міського суду Херсонської області перебувало кримінальне провадження ЄРДР № 0001388 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 136, ч. 1 ст. 289, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК.
Розпорядженням Верховного Суду від 6 березня 2022 року, враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, було змінено територіальну підсудність судових справ Новокаховського міського суду Херсонської області та передано Жовтневому районному суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, до якого 27 травня 2022 року надійшло клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 .
Ухвалою Новокаховського міського суду Херсонської області від 8 лютого 2022 року ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою продовжено до 8 квітня 2022 р.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 5 квітня 2022 р. було продовжено тримання під вартою обвинуваченого до 03.06.2022 р. включно.
Прокурор ОСОБА_3 вважала необхідним продовжити тримання обвинуваченого під вартою, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК, які не зменшились.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора, через його недоведеність та необґрунтованість.
Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, наполягаючи на звільненні його з під варти.
Суд вказує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, визначеним ч. 1 ст. 177 КПК, які суд при вирішенні клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою враховує разом із даними про особу обвинуваченого.
Суд звертає увагу на п. п. 7, 8, 9 Листа Верховного Суду «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» від 3 березня 2022 року, за яким якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів. Також у разі коли територіальну підслідність кримінальних правопорушень на стадії досудового розслідування змінено, а матеріали кримінальних проваджень через воєнні дії не було передано або передано не в повному обсязі, оцінюючи ризики, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, слідчий суддя (суд) керується всіма наявними матеріалами клопотання про застосування (продовження) запобіжного заходу. Водночас як відповідний ризик суди мають урахувати запровадження воєнного стану та збройну агресію в Україні. При цьому вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд може зважати на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену ним при вирішенні попередніх клопотань у цьому кримінальному провадженні на підставі відповідних матеріалів, і не здійснювати надмірного витребування матеріалів у сторін кримінального провадження.
Суд встановив, що на час вирішення питання щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, судовий розгляд справи триває і не може бути закінчений з об`єктивних передумов, оскільки у кримінальному провадженні не вчинені всі необхідні дії.
Також суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчинені низки злочинів, зокрема тяжких, та зважає також на тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому в разі визнання його винним, що в цілому свідчить про наявність реального ризику його переховування від суду та можливості скоєння нового злочину.
При цьому суд зважає на рішення ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії», у якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.
Отже суд встановив обставини, визначені пп. 1-2 ч. 1 ст. 194, ст. 199, 331 КПК.
Верховна Рада 24 лютого 2022 року на позачерговому засіданні запровадила воєнний стан через вторгнення Росії в Україну, який наразі триває, що суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях, тому як відповідний ризик суд також враховує запровадження воєнного стану в Україні через збройну агресію Росії.
На підставі викладеного вмотивування та з метою забезпечення участі обвинуваченого в розгляді кримінального провадження, а також запобіганню визначених ризиків, суд вважає необхідним продовжити обвинуваченому термін дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів. Підстави ж для застосування більш м`якого запобіжного заходу не встановлені, оскільки інший запобіжний захід не зможе запобігти встановленим ризикам.
Керуючись ст. 177, 181, 183, 194, 199, 331 КПК,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора - задовольнити.
Продовжити захід забезпечення кримінального провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 28 липня 2022 року включно.
Копію ухвали вручити сторонам кримінального провадження та направити уповноваженій особі за місцем тримання обвинуваченого під вартою.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1