НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
Іменем України
27 липня 2022 року ЄУ № 322/976/21 (Провадження № 1-кс/322/129/22)

Слідчий суддя Новомиколаївського районного суду Запорізької області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , представника особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт адвоката ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції), розглянувши клопотання слідчого СВ Василівського РУП ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_5 (далі по тексту слідчий), погоджене начальником Новомиколаївського відділу Запорізької окружної прокуратури ОСОБА_6 , в рамках досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.07.2021 за №0000033, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України про арешт майна,

встановив:
слідчий звернувся до слідчого судді зі вказаним клопотанням у кому зазначив, що слідчим відділом відділення поліції №3 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000033 від 06.07.2021 за фактом зловживання службовим становищем посадовими особами філії «Запорізький кінний завод №86» ДП «Конярство України» при обробітку земельних ділянок комунальної та державної форми власності, які перебувають в користуванні підприємства та розташовані на території Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що між філією «Запорізькій кінний завод №86» ДП «Конярство України» (Замовник) та ТОВ «ПРАЙМ ЛЕНД» (Виконавець) (, зареєстроване за адресою: 17000, Чернігівська обл., Козелецький район, смт Козелець, вул. Соборності, 118) 01.04.2021 укладено договір про виконання сільськогосподарських робіт (послуг) №0401/2, земельних ділянок державної форми власності, які перебувають в користуванні підприємства та розташовані на території Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області.

05.07.2022 на підставі ухвали слідчого судді Новомиколаївського районного суду Запорізької області ОСОБА_1 , групою слідчих у кримінальному провадженні розпочато проведення огляду токового господарства філії «Запорізький кінний завод №86» ДП «Конярство України» з усіма будівлями та спорудами господарського та не господарського призначення, розташованих за адресою: Запорізька область, Запорізький район, с. Новоукраїнка, вул. Шевченка, 57.

24.07.2022 під час проведення огляду вказаної території, що перебуває у володінні філії «Запорізький кінний завод №86» ДП «Конярство України», з метою подальшого проведення кваліфікаційної експертизи сортів рослин, та фітопатологічних досліджень, слідчим СВ Василівського РУП ГУНП в Запорізькій області лейтенантом поліції ОСОБА_7 з приміщення складу зазначеного механізованого току було вилучено:

- зразки пшениці, які поміщено до трьох паперових конвертів на які нанесено пояснювальний напис та завірено підписами учасників.

24.07.2022 слідчим СВ Василівського РУП ГУНП в Запорізькій області лейтенантом поліції ОСОБА_7 було винесено постанову про визнання речових доказів та долучення їх до матеріалів кримінального провадження.

Згідно ДСТУ №3768-2010 «Національний стандарт України». А саме п.4.1. залежно від показників якості м`яку пшеницю поділяють на шість класів (класи 1-3 група А, класи 4-5 група Б і клас 6). Тверду пшеницю залежно від показників якості поділяють на п`ять класів. Вимоги до якості кожного класу.

М`яку пшеницю групи А використовують для продовольчих (переважно в борошномельній та хлібопекарській галузях) потреб і для експортування. Пшеницю групи Б і 6-го класу використовують на продовольчі і непродовольчі потреби та для експортування. На вимогу замовника у зерні м`якої та твердої пшениці можна визначати інші показники якості, які не є класоутворювальними (сила борошна за альвеографом, індекс седиментації тощо) відповідно до визнаних у світі затверджених методик.

Слід зазначити, що у зазначених вилучених в ході проведення огляду зразках зерна пшениці містяться відомості щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, які необхідно доказувати під час слідства, тобто мають важливе значення для проведення повного та неупередженого досудового розслідування та встановлення усіх важливих обставин. Вилучені зразки зерна пшениці зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та відповідно вони мають значення речового доказу.

З метою збереження, та недопущення знищення, в тому числі реалізації зразків пшениці врожаю 2022 року, та проведення подальшого експертного дослідження, виникла необхідність накладенню арешту на тимчасово вилучене майно, а саме зразків зерна пшениці, які були вилучені слідчим з території складу філії «Запорізький кінний завод №86» ДП «Конярство України».

Посилаючись на положення ст.ст.167, 168, 170, 171 з метою збереження речових доказів слідчий просив накласти арешт на майно вилучене 24.07.2022 під час проведення огляду території механізованого току філії «Запорізький кінний завод №86» ДП «Конярство України», що розташоване за адресою: Запорізька область, Запорізький район, с. Новоукраїнка, вул. Шевченка 57, а саме: зразки пшениці, які поміщено до трьох паперових конвертів.

Представник особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт (далі представник філії) подав письмові заперечення на клопотання.

В запереченні серед інших обставин звертав увагу на те, що предметом досудового розслідування є нібито протиправні дії, які мали місце ще у 2021 році, слідчий та прокурор намагаються арештувати врожай зернових вже 2022 року. Вказував, що постанова слідчого є формальною та невмотивованою, оскільки не містить жодних обґрунтувань яке саме доказове значення у вказаному кримінальному проваджені має 3 паперові пакети з пшеницею, вилучені 24.07.2022. Посилання в клопотанні слідчого на той факт, що вилучені ним зразки зерна пшениці зберегли на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення з урахуванням об`єкту розслідування у провадженні за ст.364 КК України, яка міститься Розділі XVII КК України (кримінальні правопорушення у сфері службової діяльності та професійної діяльності, пов`язаної з наданням публічних послуг), свідчить про те, що сторона обвинувачення взагалі не володіє обставинами злочину та предметом доказування. Просив у задоволенні вказаного клопотання відмовити.

Слідчий в судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав викладених у ньому. Повідомив, що посилання в клопотання п.3 ч.2 ст.170 КПК України (з метою забезпечення конфіскації майна) є помилковим. На питання слідчого судді пояснив, що встановлення класності пшениці має доказове значення в контексті виконання умов договору про виконання сільськогосподарських робіт (послуг) №0401/2 від 01.04.2021.

Представник філії просив відмовити у задоволені клопотання з підстав наведених в письмовому запереченні. Пояснення слідчого щодо доказового значення вилучених зразків пшениці вважав необґрунтованими.

Дослідивши клопотання (з урахуванням уточнення слідчого щодо мети арешту), додані до нього матеріали і заперечення представника філії ,заслухавши доводи слідчого і адвоката, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Статтею 22 КПК України встановлено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини основоположних свобод гарантовано захист права власності. Згідно з цією нормою КОЖЕ особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом.

Наведена засада закріплена у ст.41 Конституції України, яка зазначає, що прав власності є непорушним, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. За змістом положень ст.ст.2, 8 КПК України при застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження має бути забезпечено дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до п.п.1, 2, 3 ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Вказані вимоги процесуального закону ініціатором клопотання дотримані не в повному обсязі.

Положеннями ч.1 ст.170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Положеннями ч.3 ст.170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

Згідно з витягом із Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вказане кримінальне правопорушення внесені 06.07.2021 за №0000033, з правовою кваліфікацією ч.2 ст.364 КК України, з наступною фабулою: «З метою вжиття заходів представницького характеру Запорізькою окружною прокуратурою проведено вивчення додержання законодавства при обробітку земельних ділянок державної форми власності, які перебувають у власності та користуванні філії «Запорізький кінний завод №86» ДП «Конярство України» та розташовані на території Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області, у т.ч. щодо яких здійснюється обробіток за договорами про спільний обробіток земельної ділянки, укладених у 2021 році на загальну площу 5000 га. Проведеною перевіркою встановлено факти зловживання службовим становищем посадовими філії «Запорізький кінний завод №86» ДП «Конярство України» при обробітку земельних ділянок державної форми власності, які перебувають в користуванні підприємства та розташовані на території Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області».

Зазначене у клопотанні майно хоча і було визнано речовим доказом постановою слідчого від 24.07.2022, однак ця обставина не є автоматичною підставою для накладення арешту на нього.

Так і згадана постанова слідчого і доводи клопотання містять вказівки, які по суті є цитуванням положень процесуального закону (ст.98 КПК України), однак ці процесуальні документи не розкривають зміст доказового значення цього майна для досудового розслідування. Вони не містять інформації, які саме сліди зберегло на собі майно, або які відомості, що можуть бути використані як доказ факту (якого) чи обставин (яких), що встановлюються під час кримінального провадження воно містить.

Доводами клопотання і слідчим в судовому засідання не доведено, що майно яке було тимчасове вилучене 24.07.2022 може мати відношення до предмету доказування відповідно до тієї фабули яка зазначена у витягу з ЄРДР №0000033.

Посилання слідчого в судовому засіданні щодо доказового значення тимчасово вилучення майна в контексті перевірки обставин належного/неналежного виконання умов договору №0401/2 від 01.04.2021 слідчий суддя вважає необґрунтованими, оскільки вказаний договір і класифікації до нього не містять умов пов`язаних із класифікацією пшениці. Більш того, відповідно до специфікації до договору від 01.04.2021 одна із сторін зобов`язувалось здійснювати виключно послуги по внесенню ЗЗР (оприскування) по посівах озимої пшениці з допоміжними операціями, на площі 349,60 га, зобов`язань щодо посіву чи збирання пшениці.

Відтак залишається незрозумілим, які саме сліди вчинення кримінального правопорушення зберегли на собі зразки зерна, і як можуть бути використані відомості щодо класифікації пшениці врожаю 2022 року в рамках згаданого кримінального провадження.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

За вказаних обставин слідчий суддя доходить висновку про необґрунтованість клопотання, що є підставою для відмови у його задоволенні.

Керуючись ст.ст.170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:
у задоволенні клопотання слідчого про арешт майна (вилученого 24.07.2022 під час проведення огляду території механізованого току філії «Запорізький кінний завод №86» ДП «Конярство України» розташованого за адресою: Запорізька область, Запорізький район, с. Новоукраїнка, вул. Шевченка, 57), відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1