Справа № 522/9650/22
Провадження №1-кс/522/4635/22
УХВАЛА
02 серпня 2022 року м. Одеса
Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №2 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеські області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м. Шабо, з базовою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимий, на теперішній час Приморським районним судом м. Одеси розглядається обвинувальний акт за ч. 1 ст. 162 КК України,

підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000801 від 30.07.2022 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:
До Приморського районного суду м. Одеси звернувся слідчий СВ ВП №2 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеські області ОСОБА_3 з клопотанням, погодженим прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_8 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000801 від 30.07.2022 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 діючи за попередньою змовою з ОСОБА_9 , завідомо знаючи, що на території України діє воєнний стан відповідно до Указу Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_10 від 24.02.2022 №64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указами від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, та від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-IX, від 17.05.2022 р. № 341/2022, затверджений Законом України від 18.05.2022 року 2263-IX), 30.07.2022 о 01:50 год., реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на власне незаконне збагачення, шляхом таємного заволодіння чужим майном, переслідуючи корисливий мотив, проникли до приміщення кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 », яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

Приступивши до реалізації свого злочинного умислу, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки у вигляді неправомірного заволодіння чужим майном, з корисливих мотивів, переконавшись в тому, що їх дії непомітні для оточуючих та носять таємний характер, ОСОБА_9 шляхом віджиму металопластикового вікна, проник до приміщення кафе, при цьому ОСОБА_5 знаходився поряд та спостерігав за обстановкою.

Далі, ОСОБА_5 разом із ОСОБА_9 , перебуваючи у приміщенні вищезазначеного кафе, та стоячи біля барної стійки, сховали до сумки, яку мали при собі, алкогольні напої, а саме: 1 пляшку лікеру Volare «Sprizzer» 0.7 л. вартістю 210 гривень; 1 пляшку рому Real Rum «Blanco» 0.7 л. вартістю 206 гривень; 2 пляшки вина «Алазанська долина» 0.75 л. вартістю 62 гривні 45 копійок кожна, загальною вартістю 124 гривень 90 копійок; 1 пляшку вермуту БМ Мартини Бьянко 1л. вартістю 200 гривень 20 копійок; 1 пляшку лікеру Bаileys 0.5 л. вартістю 405 гривень 14 копійок; 1 пляшку лікеру Aperol Aperetivo 1.0 л. вартістю 368 гривень 73 копійок; 2 пляшки коньяку України «АЛІКО СІЕНДВІ» 0.5 л. вартістю 130 гривень 85 копійок кожна, загальною вартістю 261 гривня 70 копійок; 1 пляшку лікеру De Kuyper Pisang 0.7 л. вартістю 500 гривень, 1 пляшку вина Alico Alazani valley 0.75 л. вартістю 168 гривень, 1 пляшку вина Kartuli vazi 0.75 л. вартістю 199 гривень, 1 пляшку лікеру Самбука Molinari Extra 0.7 л. вартістю 349 гривень, 1 пляшку лікеру Kahlua 0.7л. вартістю 550 гривень, 1 пляшку лікеру Blandbar crema cacao 0.7 л. 278 гривень.

Розуміючи протиправність своїх дій та з метою уникнення бути викритими, ОСОБА_5 разом із ОСОБА_9 покинули дане приміщення разом із викраденим майном, яким в подальшому розпорядились на власний розсуд.

Вказаним кримінальним правопорушенням потерпілому ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , спричинено матеріальний збиток на загальну суму 3820 гривень 67 копійок.

30.07.2022 року о 04.00 год. ОСОБА_5 затримано органом досудового розслідування в порядку ст. 208 КПК України.

30.07.2022 року ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у інше приміщення, вчинене групою осіб, вчинене в умовах воєнного стану.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, що згідно з ст. 183 ч. 2 п. 4 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити у повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка та іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник ОСОБА_5 проти застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту заперечував, посилаючись на те, що ризики, наведені в клопотанні слідчого, прокурором не доведені, підозрюваний не має намірів переховуватися від органу слідства чи суду.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання слідчого, підтримав позицію свого захисника щодо необґрунтованості ризиків, наведених у клопотанні.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного в межах заявленого клопотання, заслухавши учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні вказаного злочину.

Як встановлено в судовому засіданні, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідків та іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні.

Пред`явлена ОСОБА_5 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні та долученими до клопотання доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_12 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_12 ; протоколом огляду місця події; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання свідкові ОСОБА_16 , який впізнав ОСОБА_5 та ОСОБА_9 ; протоколом огляду предмету; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Отже, слідчим суддею встановлено, що хоча ОСОБА_5 є раніше не судимим, проте відносно нього на розгляді Приморського районного суду м. Одеси знаходиться обвинувальний акт за ч. 1 ст. 162 КК України, він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, що, згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити нові злочини,.

Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 злочину;

- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного злочину.

При цьому слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 , як встановлено у судовому засіданні, не має постійного місця проживання, не одружений, офіційно непрацевлаштований, тобто не має міцних соціальних зв`язків та засобів для існування.

За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до ОСОБА_5 не запобігатиме наведеним ризикам.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає за можливе визначити в даному випадку заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів, тобто у сумі 49620,00 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять гривень 00 коп.), що відповідає тяжкості кримінального правопорушення. Для запобігання встановленим ризикам у випадку внесення застави доцільним буде покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які будуть додатковою гарантією його належної поведінки поряд із ризиком втрати грошових коштів, внесених в якості застави, у випадку невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 83, 197, 371-371, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ ВП №2 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеські області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000801 від 30.07.2022 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) діб у Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування.

Строк дії запобіжного заходу обчислюється з дати затримання ОСОБА_5 , тобто з 30.07.2022 року, по 27.09.2022 року включно.

Визначити відносно ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави як запобіжного заходу, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 49620,00 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять гривень 00 коп.).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/4635/22.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора в розумні строки;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

3) не відлучатися з міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд/в`їзд з України;

5) утримуватись від спілкування із особами допитаними як свідками в рамках даного кримінального провадження.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали оголошено 02.08.2022 року.

Суддя ОСОБА_1