Справа № 495/4674/22
№ провадження 1-кс/495/1453/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2022 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 ;
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого відділення №1 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження №0000811 від 07 липня 2022 відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Сарата, Саратського району, Одеської області, громадянина України, українця, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

27.07.2022 слідчий відділення №1 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 звернулась до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000811 від 07 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

1. - Виклад обставин, зазначених в клопотанні.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , під час дії воєнного стану на території держави, який був введений відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ, з 26.03.2022 Указ Президента України від 14.03.2022 року №133/2022, затверджений Законом України від 15.03.2022 №2119- ІХ, з 25.04.2022 Указ Президента України від 18.04.2022 року №259/2022, затверджений Законом України від 21.04.2022 №2212- ІХ, з 25.04.2022 Указ Президента України від 17.05.2022 року №341/2022, затверджений Законом України від 22.05.2022 №2263- ІХ, 28.06.2022 приблизно о 01 годині 00 хвилин, переслідуючи злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна та особистого збагачення, з корисливих мотивів перестрибнувши через бетонну огорожу проник на територію подвір`я будинку АДРЕСА_1 .
Після чого, ОСОБА_4 підійшов до вхідних дверей вищевказаного будинку, відчинив вхідні двері, які не були зачинені на запірний пристрій, та проник до приміщення кухні будинку АДРЕСА_2 , за вказаною адресою. Далі, ОСОБА_4 перебуваючи в кухні, підійшов до вхідних дверей, які ведуть в підвальне приміщення та відчинивши металевий засов, проник до вказаного приміщення, звідки таємно умисно викрав належне ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , майно, а саме: домашнє вино, виготовлене з врожаю 2021 року з винограду сорту «тисячник» об`ємом 20л, вартістю900 гривень; пластикову пляшку об`ємом 9л, вартістю 19 гривень 10 копійок; пластикову пляшку об`ємом 6л, вартістю 12 гривень 90 копійок; пластикову пляшку об`ємом 5л, вартістю 12 гривень 10 копійок, спричинивши потерпілій майнову шкоду на загальну суму 944 гривень 10 копійок, після чого з місця вчинення крадіжки зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.
Таким чином ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України за ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена в умовах воєнного стану.
Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваного покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Крім наявності вказаних ризиків, необхідно врахувати: достатність доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі від п`яти до восьми років, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, перебуваючи на волі ОСОБА_4 може продовжити вчиняти інші протиправні діяння, оскільки 22.07.2022 відносно нього направлено обвинувальний акт до суду за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, вчинив нове кримінальне правопорушення, через що застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вказаним ризикам, за місцем мешкання характеризується негативно; не має постійного місця роботи та стабільного джерела доходу у підозрюваного.
Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєні тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, а також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вказаним ризикам слідчий просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту.
2. - Позиції сторін.
Прокурор в судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підтримав, просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просили застосувати більш м`який запобіжний захід.
3. - Мотивація суду.
Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.
Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України.
Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.
26 липня 2022 року, на підставі положень ст.ст.42, 276, 277, 278 та 279 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю смт Сарата, Саратського району, Одеської області, громадянину України, українцю, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України за ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена в умовах воєнного стану.

Указом Президента № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні запровадили воєнний стан з 05:30 години 24 лютого 2022 року, строком на 30 діб. На часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. 21 квітня 2022 року Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 19.04.2022 № 7300, за яким воєнний стан в Україні продовжують з 05:30 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, до 25 травня 2022 року. Відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 № 341/2022, продовжується строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб (тобто до 23 серпня 2022 року).
Підозра у вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними на даний час в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 07.07.2022; протоколом огляду від 07.07.2022, показаннями потерпілої ОСОБА_7 від 07.07.2022, слідчим експериментом за участю підозрюваного ОСОБА_4 , показаннями свідка ОСОБА_8 від 08.07.2022, ОСОБА_9 від 09.07.2022, ОСОБА_10 від 07.07.2022, ОСОБА_11 від 10.07.2022, протоколом пред`явлення речей для впізнання, речовими доказами та іншими доказами по справі.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві немає чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Отже, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину. Надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч.4 ст.185 КК України.
3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України і на які вказує слідчий чи прокурор.
Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України).
Так слідчим було зазначено, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 існують зазначені в п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України ризики, а саме:
- переховуватись від органів досудового розслідування, суду, оскільки особа підозрюється у вчиненні тяжкого злочину та з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування;

- незаконно впливати на свідків, оскільки підозрюваному відомі їх анкетні дані та місця проживання, на теперішній час допитано лише на стадії досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, однак під впливом підозрюваного, внаслідок психологічного тиску шляхом погроз або вмовляння вони можуть змінити показання, або ухилятись від з`явлення для давання показань.

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

На думку слідчого, зібрано достатні докази того, що лише застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту забезпечить його належну процесуальну поведінку, оскільки підозрюваний, будучи обізнаним про те, що він скоює кримінальне правопорушення, усвідомлюючи його суспільну небезпеку, в подальшому може перешкоджати кримінальному провадженню та сприяти настанню зазначених вище ризиків.
Окрім того, як вбачається з наданих характеристик, ОСОБА_4 перебуває на диспансерному обліку у лікаря нарколога ( довідка КП «Саратська центральна лікарня» Сарастької селищної ради Білгород-дністровського району Одеської області за №479 від 12.07.2022), за місцем проживання зарекомендував себе негативно, зловживає спиртними напоями (характеристика Плахтіївської сільської ради за №394/01-49 від 08.07.2022).
Відповідно до ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Оцінюючи питання про ризик втечі ЄСПЛ зазначає,що він має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).
Стосовно загрози втечі, практика ЄСПЛ виходить з того, що можливість жорстокого засудження є недостатньою для виправдання тримання під вартою. При цьому загроза втечі не випливає з простої можливості для обвинуваченого перетнути кордон держави. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно доказувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.
Відповідно до правової позиції Європейського суду відсутність в особи роботи та сім`ї не є доказом того, що вона може схилиться до вчинення нових злочинів. Так само як і сама по собі відсутність постійного місця роботи не є доказом того, що особа зникне (Пшевечерський проти Росії від 24 травня 2003 року).
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені п.п. 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, на які вказують слідчий та прокурор, у зв`язку із чим, оцінивши в сукупності всі докази, надані сторонами кримінального провадження та обставини, передбачені, ст. 178 КПК України, з урахуванням даних про особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість зазначених ризиків.
3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчим зазначено, що обрання більш м`якої міри запобіжного заходу до підозрюваного у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки не є доцільним, оскільки може призвести до вчинення підозрюваним інших більш тяжких кримінальних правопорушень.
Застосування міри запобіжного заходу у вигляді застави не є доцільним, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштований, не зможе внести заставу, яка буде визначена судом, а внесення застави іншими особами не зможе забезпечити виконання обов`язків, визначених судом при ухваленні рішення про обрання запобіжного заходу.
Окрім того, слідчим у клопотанні зазначено, що у разі обрання запобіжного заходу у вигляді арешту, необхідним є покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати до слідчого Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, прокурора, слідчого судді та суду за викликом;
- не відлучатися із домоволодіння АДРЕСА_1 цілодобово без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Враховуючи ті обставини, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, який відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, має постійне місце проживання, та з урахуванням доведеності наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного під час досудового розслідування даного кримінального провадження, суд приходить до висновку, що дане клопотання слід задовольнити частково та застосувати запобіжний захід в межах строку досудового росзлідування.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання відділення №1 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження №0000811 від 07 липня 2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.
Застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання підозрюваного, а саме: АДРЕСА_1 із забороною йому залишати місце свого проживання в період часу з 22:00 год. по 06:00 год. в межах строку досудового розслідування, тобто до 26.09.2022 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- з`являтися до слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні або прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури, який здійснює процесуальне керівництво за їх викликом;
- повідомляти слідчого, прокурора, або суд про зміну свого проживання;
- здати на зберігання слідчому СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, який здійснює досудове розслідування свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України;
Попередити ОСОБА_4 про наслідки ухилення від покладених на нього судом обов`язків.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1