Справа № 185/4783/22
Провадження № 1-кс/185/897/22
08 липня 2022 року м.Павлоград
Клопотанням слідчий з метою збереження речових доказів порушує питання про накладення арешту на тимчасово вилучені 05.07.2022 в період часу з 10.00 год. по 10.40 год. під час огляду двору домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 :
- фрагмент деревини, довжиною 2,3 м, умовно циліндричної форми, максимальний діаметр якого з одного боку становить 5 см, з нашаруванням речовини бурого кольору, схожої на кров;
- чоловічі літні гумові капці чорного кольору з металевою емблемою збоку з надписом «PS», на яких мається нашарування речовини бурого кольору, схожої на кров, та передати їх на зберігання в кімнату речових доказів ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання
Учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явилися.
Прокурор подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, наполягала на його задоволенні.
Власник майна ОСОБА_4 надав заяву про розгляд клопотання без його участі, проти арешту майна не заперечує.
Розглянувши клопотання, вивчивши додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Слідчим у клопотанні зазначено, що арешт вилученого майна необхідно здійснити у зв`язку з забезпеченням подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні та з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді? ? або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до матеріалів клопотання до ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 про те, що 04.07.2022 близько 20.30 години, ОСОБА_4 , перебуваючи в дворі за адресою: АДРЕСА_1 , в ході конфлікту фрагментом деревини умисно наніс декілька ударів по голові ОСОБА_6 . У подальшому ОСОБА_6 доставлений до КНП «Первомайська ЦРЛ» Первомайської міської ради з діагнозом «відкрита черепно-мозкова травма, двосторонній гіпопневмоторакс», де ІНФОРМАЦІЯ_1 останній помер від отриманих травм.
05.07.2022 в період часу з 10.00 год. по 10.40 год. в ході огляду місця події, а саме двору квартири АДРЕСА_2 , у присутності ОСОБА_4 , було оглянуто та вилучено:
- фрагмент деревини, довжиною 2,3 м, умовно циліндричної форми, максимальний діаметр якого з одного боку становить 5 см, з нашаруванням речовини бурого кольору, схожої на кров;
- чоловічі літні гумові капці чорного кольору з металевою емблемою збоку з надписом «PS», на яких мається нашарування речовини бурого кольору, схожої на кров.
В ході досудового розслідування власника фрагмента деревини не встановлено у зв`язку з відсутністю ідентифікуючих ознак.
Відповідно до приписів ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Відповідно до положення абзацу першого частини третьоїст.170 КПК України, які в контексті співвідношення з положеннямист.98 КПК України, як критеріями для визначення речей чи документів речовими доказами, встановлює, що окрім віднесення певного предмету до речового доказу, він обов`язково має відповідати критеріям, визначеним в ч.3ст.170 КПК України, тобто має бути предметом матеріального світу, який перебуває у власності суб`єкта права та відповідати вимогам ст.190 ЦК України.
Речі в правовому розумінні відрізняються від інших об`єктів матеріального світу здатністю задовольняти потреби людини, бути об`єктом цивільно-правового обігу, мати споживчі якості. Не можуть бути визнані речами предмети матеріального світу, які не наділені корисними властивостями. Фрагмент деревини зі слідами злочину, як матеріальний об`єкт, є речовим доказом, але він не має споживчої цінності та ідентифікуючих ознак, й у зв`язку з цим не може бути визначений як річ. Отже, визнання компетентною особою того чи іншого предмета речовим доказом не визначає його як річ, а лише вказує на його речове походження.
Речові докази, які не містять сукупності вищенаведених ознак мають вилучатись та зберігатись в порядку, визначеному Інструкцією про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженою Наказом від 27.08.2010 року № 51/401/649/471/23/125 (далі Інструкція) у суворій відповідності до вимог ст. 100 КПК України.
Вилучені речі, а саме - чоловічі літні гумові капці чорного кольору з металевою емблемою збоку з надписом «PS», на яких мається нашарування речовини бурого кольору, схожої на кров, відповідають критеріям, зазначеним в ст. 98 КПК України, мають суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 121 КК України, їх арешт потрібен для забезпечення подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні та збереження речових доказів.
В частині накладення арешту на фрагмент деревини, довжиною 2,3 м, умовно циліндричної форми, максимальний діаметр якого з одного боку становить 5 см, з нашаруванням речовини бурого кольору, схожої на кров, слід відмовити, оскільки він не є майном, у розумінні КПК України, власника фрагмента деревини не встановлено у зв`язку з відсутністю ідентифікуючих ознак. Зазначений фрагмент деревини є речовим доказом, який вилучається та зберігається в порядку, визначеному Інструкцією та ст. 100 КПК України, а тому підстав для його арешту немає. Крім того, зазначений речовий доказ, є матеріальним об`єктом, який не належить фізичній чи юридичній особі, яка, в разі накладення на нього арешту, може заявити про свої права на таке майно та якій воно може бути повернуто, а накладення арешту на такі предмети унеможливить їх використання для проведення експертних досліджень.
Відповідно до ч. 2 ст. 100 КПК України зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104 і не належить до питань компетенції слідчого судді, тому в частині передання речових на зберігання в кімнату речових доказів ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області клопотання задоволенню не підлягає.
Відповідно до ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
З огляду на вказані обставини та вищезазначене мотивування клопотання підлягає частковому задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 172, 173,174 КПК України, слідчий суддя,
Накласти арешт шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування на чоловічі літні гумові капці чорного кольору з металевою емблемою збоку з надписом «PS», на яких мається нашарування речовини бурого кольору, схожої на кров.
В задоволенні іншої частини клопотання - відмовити.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді? ?під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, підозрюваним, обвинуваченим, третіми особами, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали, та виконується негайно слідчим.

Слідчий суддя ОСОБА_1