Провадження № 1-кс/752/8754/19
У Х В А Л А

05 вересня 2019 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора Київської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання внесене слідчим слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 погоджене прокурором Київської місцевої прокуратри №1 ОСОБА_3 , у межах кримінального провадження №0007259 від 28.08.2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,-

встановив:

слідчий слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням прокурора Київської місцевої прокуратри №1 ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0007259 від 28.08.2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 27.08.2019 року приблизно о 05 годині 30 хвилин вийшов із свого місця мешкання, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та направився в напрямку вулиці Конєва в місті Києва.

Рухаючись біля будинку № 5-В по вулиці Конєва в місті Києві, ОСОБА_4 помітив автомобіль марки «Mazda» моделі «6» реєстраційний номер НОМЕР_1 , чорного кольору, який знаходився поруч з будинком на парковці, що привернуло його увагу.

Після чого, ОСОБА_4 переслідуючи корисливий мотив, скориставшись відсутністю власника автомобіля та пересвідчившись в тому, що за його діями ніхто не спостерігає, реалізуючи свій злочинний умисел направлений на незаконно заволодіння транспортним засобом, діючи умисно, підійшов до вказаного автомобіля та за допомогою невстановленого металевого предмету прокрутив замок водійських дверцят транспортного засобу марки «Mazda» моделі «6» реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова - НОМЕР_2 , таким чином проник до автомобілю, де в подальшому за допомогою невстановленого пристрою здійснив запуск двигуна та почав рух на зазначеному транспортному засобі в напрямку заздалегідь підготовленого місця, обраного для переховування викраденого транспортного засобу, а саме до будинку АДРЕСА_2 , де залишив його, тим самим незаконно заволодів автомобілем марки «Mazda» моделі «6» реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова - НОМЕР_2 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_3 належить ОСОБА_7 .

В подальшому органом досудового розслідування транспортний засіб марки «Mazda» моделі «6» реєстраційний номер НОМЕР_1 було виявлено та вилучено. У вчиненні вказаного злочину підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Києва, громадянин України, не одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , та проживаючий за адресою: АДРЕСА_4 , раніше не судимий.

Вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними у кримінальному проваджені доказами:

1.Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ;

2.Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

3.Протоколом пред`явлення особи для впізнання від 29.08.2019;

4.Протоколом пред`явлення особи для впізнання від 30.08.2019;

5.Протоколом обшуку від 29.08.2019;

6.Протоколом обшуку від 29.08.2019;

7.Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

8.Протоколом огляду від 29.08.2019;

9.Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

10.Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

11.Протоколом перегляду компакт-диску та перегляду відеозапису;

12.Рапортами працівників поліції.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, на думку слідчого наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи викладене, слідчий просить суд застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, звертаючи увагу суду на те, що більш м`які запобіжні заходи не є достатніми для запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний підтримав думку захисника.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить про необхідність відмовити у задоволенні клопотання слідчого, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання стосовно ОСОБА_4 існує обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими слідчим до клопотання та дослідженими слідчим суддею в судовому засіданні.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_13 , а також те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, віднесених, відповідно до положень ст. 12 КК України до категорії тяжких, слідчий суддя приходить до висновку, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду (пункт 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), незаконо впливати на потерпілого у кримінальному провадженні, може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Водночас, слідчий суддя вважає, що застосування стосовно ОСОБА_14 найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може ґрунтуватись лише на існуванні ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Крім того, прокурором у судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, який би міг бути застосованим до підозрюваного ОСОБА_14 не зможе в повній мірі запобігти ризикам, передбаченим пунктом 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому, враховуючи положення ч. 4 ст. 194 КПК України, особу підозрюваного, його ставлення до вчинення злочину, має постійне місце проживання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, оскільки під час судового розгляду не доведено, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризиків в кримінальному провадженні, враховуючи відомості про особу підозрюваного, приходжу до висновку про необхідність відмовити в задоволенні клопотання, з одночасним застосуванням відносно особи більш м`якої міри запобіжного заходу - у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

При вирішенні питання щодо часу перебування підозрюваного під домашнім арештом, слідчим суддею враховано доводи сторін щодо особи підозрюваного, його соціальні зв`язки, у зв`язку з чим слідчий суддя приходить до висновку, що підозрюваному необхідно встановити заборону залишати житло цілодобово.

Оцінивши в сукупності всі вищезгадані обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості висунутої йому підозри і зможе забезпечити належне виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що забезпечить право підозрюваного на належний рівень життя, отримання належної медичної допомоги, його належну процесуальну поведінку.

На підставі виклдаденого, керуючись ст. ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 183 ,184, 193-196, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

ухвалив:

клопотання внесене слідчим слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 погоджене прокурором Київської місцевої прокуратри №1 ОСОБА_3 , у межах кримінального провадження №0007259 від 28.08.2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, залишити без задоволення.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України, уродженця м. Києва, громадянина України, українця, не одруженого, зареєстровного у встановленому законом порядку за адресою: АДРЕСА_3 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши останньому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_3 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:

- прибувати до слідчих слідчої групи по кримінальному провадженні №0007259 за викликом;

- не залишати місце зареєстрованого у встановленому законом порядку місце проживання, що за адресою: АДРЕСА_3 .

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді на два місяці, тобто до 29 жовтня 2019 року включно.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1