УХВАЛА

Справа №501/1560/22
Провадження № 1-кп/522/1889/22

24.06.2022 м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000249 від 24.03.2022 відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Крупське, Новомиргородського району, Кіровоградської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, військовослужбовця військової служби, який мобілізований на військову службу до військової частини НОМЕР_1 на посаду майстра, у військовому званні «солдат», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Новомиргород, Кіровоградської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, одруженого, військовослужбовця військової служби, який мобілізований на військову службу до військової частини НОМЕР_1 на посаду радіотелефоніста, солдата, маючи на утриманні малолітню дитину, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимого,
обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляді перебуває обвинувальний акт у зазначеному кримінальному провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Згідно з ухвалами слідчого судді Іллічівського міського суду Одеської області від 19.05.2022 до обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 24.06.2022 з визначенням розміру застави.
У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання відносно обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, посилаючись на існування ризиків, передбачених п.п. 1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що обвинувачені можуть:
переховуватись від суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, шляхом невиконання або неналежного виконання обов`язків покладених на нього, як на підозрюваного у кримінальному провадженні в разі обрання йому більш м`якого виду запобіжного заходу; вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Захисник адвокат ОСОБА_8 в інтересах обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 подав до суду клопотання про зміну міри запобіжного заходу на більш м`який, а саме на особисте зобов`язання. Клопотання обґрунтовано тим, що на теперішній час відсутні ризики передбачені ст. 177 КПК України та сам факт повідомлення особі про підозру не є підставою для обрання відносно обвинувачених запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Крім того, захисник зазначив, що звільнення обвинувачених з-під варти надасть можливість підзахисним захищати державу у період військового стану.
У судовому засіданні захисники обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_7 заперечувала проти задоволення клопотання прокурора та просила суд обрати більш м`який запобіжний захід.
Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав позицію захисника.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 заперечувала проти задоволення клопотання прокурора та просила суд обрати більш м`який запобіжний захід.
Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав позицію захисника.
Суд, заслухавши думки учасників судового розгляду, вивчивши наявні матеріали приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно з ч 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Питання, які суд повинен вирішити при застосуванні до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначені змістом ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд приймає до уваги, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 з посиланням на вагомі докази, перелік яких зазначений у реєстрі матеріалів досудового розслідування, обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що відноситься до категорії тяжких злочинів, та у разі визнання винуватими їм загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Також, суд враховує, що обвинувачені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 хоча раніше не судимі проте не мають місця проживання в Одесі є військовослужбовцями, мають доступ до зброї, що не виключає можливості її використання в протиправних цілях, в тому числі: для вчинення іншого кримінального правопорушення або незаконно впливу на свідків, потерпілого.
За даних обставин, суд вважає доведеними прокурором ризиків передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

З урахуванням викладеного суд приходить до висновку про наявність підстав для застосування до обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів на даний час не може забезпечити належну поведінку останніх та запобігти вищевикладеним ризикам.

Вирішуючи у відповідності до положень ч. 3 ст. 183 КПК України питання про розмір альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави відносно обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , суд приймає до уваги наступне.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинувачених покладених на них обов`язків та не може бути завідомо непомірним для неї.

За таких обставин суд приходить до висновку, що застава, визначена у межах п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб буде здатний забезпечити виконання обвинуваченими своїх процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177,178, 182,183, 315, 370,372, 376 КПК України,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотань захисника ОСОБА_8 в інтересах обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу відмовити.
Клопотання прокурора задовольнити, обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто строк дії ухвали до 22 серпня 2022 року.
Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обов`язків, передбачених КПК України у 30 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 74430 (сімдесят чотири тисячі чотириста тридцять) гривень.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.
Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_4 після звільнення з-під варти прибувати за кожною вимогою до суду, яким розглядається кримінальне провадження, протягом дії зазначеного запобіжного та покласти на обвинуваченого строком на 2 (два) місяці обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:
1) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
2) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Клопотання прокурора задовольнити, обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто строк дії ухвали до 22 серпня 2022 року.
Визначити обвинуваченому ОСОБА_5 розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обов`язків, передбачених КПК України у 30 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 74430 (сімдесят чотири тисячі чотириста тридцять) гривень.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.
Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_5 після звільнення з-під варти прибувати за кожною вимогою до суду, яким розглядається кримінальне провадження, протягом дії зазначеного запобіжного та покласти на обвинуваченого строком на 2 (два) місяці обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:
1) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
2) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченим наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться до суду без поважних причин та не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави, суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді застави у більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, які тримаються під вартою в той же строк з моменту вручення їм копії ухвали.
Копію ухвали вручити обвинуваченим, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Суддя ОСОБА_1