20.07.2022 Справа № 756/4242/22
Номер справи 756/4242/22
Номер провадження 1-кс/756/837/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2022 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритомусудовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, із середньою освітою, не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останнє: Оболонським районним судом м. Києва 23.11.2015 року за ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 121 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 6 років, поданого в межах кримінального провадження № 0002758 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 грудня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

16 червня 2022 року до Оболонського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , яке подане в межах кримінального провадження № 0002758 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 грудня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Ухвалою слідчого судді Оболонського районного судуд м. Києва від 20.06.2022 року надано дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Затримана на підставі ухвали слідчого судді особа не пізніше 36 годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до слідчого судді, суду, який постановив ухвалу про дозвіл на затримання з метою приводу.
Разом з клопотанням про дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання було подано клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 30 діб.
18.07.2022 року о 17 год 00 хв ОСОБА_7 було затримано.
Прокурор в судовому засіданні підтримав подане клопотання з підстав та мотивів викладених у ньому, просив його задовольнити, враховуючи що кримінальне правопорушення, яке інкримінуються підозрюваному належать до категорії тяжкого злочину за яке передбачене покарання до семи років позбавлення волі. Зазначив, що підозрюваний раніше неодноразово судимий, схильний до вчинення нових злочинів, може переховуватися від суду та слідства. Наголосив на тому що, прокурор попередньо був вимушений звернутися до суду з клопотанням про про дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки підозрюваний за місцем реєстрації та проживання не перебував, ухилявся від слідства та суду, неодноразово йому була вручена повістка з`явитися до слідчого та суду для вирішення питання щодо застосування запобіжного заходу, проте підозрюваний не з`явилявся, був оголшений у розшук, що свідчить про його ухилення. Прокурор наполягав на задоволенні клопотання без визначення розміру застави.
Слідчий у судовому засіданні підтримав подане клопотання з підстав та мотивів викладених у ньому. За його клопотанням приєднано до матеріалів протокол затримання ОСОБА_6 18 липня 2022 року, постанови про зупинення та відновлення досудового розслідування від 20 червня 2022 року та 18 липня 2022 року, постанову про продовження досудового розслідування до 3 місяців та довідку з ЄРДР із визначенням строку досудового розслідування до 10 серпня 2022 року.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував, просив застосувати менш суворий захід забезпечення у вигляді домашнього арешту в нічний час доби за місцем реєстрації ОСОБА_6 . Клопотання вмотивоване поганим станом здоров`я підозрюваного, наявністю хронічних захворювань. Приєднав до матеріалів медичні висновки та довідки про стан здоров`я підозрюваного. Також вважає, що прокурор не довів та в поданому клопотанні не вмотивовано наявність ризиків, які б неможливо було усунути без ізоляції від суспільства. Завив клопотання про допит в якості свідків мати підозрюваного та його колишню дружину для характеризуючих даних особи підозрюваного, наявність в нього міцних соціальних зв`язків. Продовж часу пребування на свободі з 09 лютого 2022 року підозрюваний не намагався та не впливав на потерпілого та свдків, тому вважає цей ризик недоведений. Через перекваліфікацію кримінального правопорушення, вважає що ставлення органу дізнання до підозрюваного є упередженим.
Підозрюваний, ОСОБА_6 в судовому засіданні свою вину у скоєному визнав, пояснив, що мали місце обставини зазначені в підозрі, але вважає, що порізав потерпілого не ножем, а ключем. ОСОБА_7 заперечував проти обрання запобіжного заходу тримання під вартою. Стверджував, що не переховувався від слідства, а просто відлучався, оскільки має поганий стан здоров`я, зокрема хворий на ВІЛ-інфекцію та гепатит С. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, оскільки погано себе почуває. Також пояснив, що дійсно отримував в приміщенні райвідділу від слідчого повістки про необхідність зявитися, проте не зміг.
Свідок ОСОБА_8 у судовому засіданні пояснила, що підозрюваний ОСОБА_6 приходиться їй колишнім чоловіком. Вона із ним не проживає з 2015 року, не підтримує стосунків. Проте, він є гарним батьком, спілкується з їх спільною донькою ОСОБА_9 , після звільненя за можливістю надає матеріальну допомогу.
Свідок ОСОБА_10 у судовому засіданні пояснила, що підозрюваний ОСОБА_6 приходиться їй єдиним сином. Стверджувала, що він хороша людина та гарний син, дійсно притягався до кримінальності відповідальності, відсидів строк 6 років. Зауважила, що на даний час він хворий, має незадовільний стан здоров`я. Також вказала, що вона разом зі сином являються співвласниками квартири за адресою: АДРЕСА_1 . В даній квартирі проживали квартиранти, які її звільнили 18 липня 2022 року. Вона зазначила, що син може проживати в цій квартирі та йому може бути обраний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Вона після початку війни від`їжджала до Херсону де піклувалась про тітку, яка померла наприкінці травня. Син також до неї приїздив. Коли вони повернулися, не пам`ятає. Де зараз проживає відмовилась надавати поясненя. Зазначила, що квартира по АДРЕСА_2 належала її чоловіку та була продана в січні 2022. В цій квартирі проживав син.
Виклад обставин та правова кваліфікація
У провадженні СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.12.2021 за № 0002758, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Досудовим розслідування встановлено, що 12 грудня 2021 року, приблизно о 12 годині 10 хвилин, ОСОБА_6 , перебуваючи у громадському транспорті тролейбусі № 24, який рухався у сторону станціцї м. Мінська, за адресою: м. Київ, вул. Маршала Тимошенка 2-К, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, дістав з правої кишені куртки ніж, яким спричинив ОСОБА_11 тілесні ушкодження у вигляді непроникаючого колото-різаного поранення грудної клітини зліва.
ОСОБА_6 12.12.2021 року затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
В подальшому кримінальне правопорушення було перекваліфіковано на ч. 4 ст. 296 КК України.
Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Обґрунтування клопотання.
ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 Кримінального кодексу України, про що йому повідомлено підозру 13 грудня 2021 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0002758.
Ухвалою слідчого судді Оболонського районного судуд м. Києва від 14 грудня 2021 року ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою у ДУ «Київський слідчий ізолятор» до 09 лютого 2022 року.
Постановою керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва від 04 лютого 2022 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002758.
07 лютого 2022 року слідчий СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Через закінченя строку 09 лютого 2022 року ОСОБА_6 звільнено з під варти.
Ухвалою слідчого судді від 21 лютого 2022 року клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 залишено без розгляду.
16 червня 2022 року слідчий СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 .
Ухвалою слідчого судді Оболонського районного судуд м. Києва від 20 червня 2022 року надано дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Затримана на підставі ухвали слідчого судді особа не пізніше 36 годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до слідчого судді, суду, який постановив ухвалу про дозвіл на затримання з метою приводу.
Того ж дня, 20 червня 2022 року постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , погодженою прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002758 зупинене.
Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правпорушення на підставі ухвали слідчого судді, 18 липня 2022 року о 16 год 30 хв ОСОБА_7 було затримано.
18 липня 2022 року слідчим СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_12 винесено простанову про відновлення досудового розслідування.
Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_7 , відповідно до ст. 12 КК України є тяжким кримінальним правопорушенням, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до семи років.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Мотивація суду.
У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.
У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного.
Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).
Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002758 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
ОСОБА_7 13 грудня 2021 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою ОСОБА_6 про її отримання, тогож дня 13 грудня 2021 року. В судовому засіданні ОСОБА_6 не заперечував проти обсягу пред`явленої підозри та обставин вчинення злочину.
Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правпорушення на підставі ухвали слідчого судді, 18 липня 2022 року о 19 год. 00 хв. ОСОБА_7 було затримано.
У відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_6 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Санкція частини 4 статті 296 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк до семи років.
Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Київ, українець, громадянин України, із середньою освітою, не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 раніше неодноразово засуджений, востаннє 23.11.2015 року Оболонським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 121 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 6 років, звільнився в травні 2021 року по відбуттю покарання.
Згідно положення статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.
Щодо обґрунтованості підозри.
Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
В цьому кримінальному провадженні доведена причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії тяжких.
Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні визнав свою причетність до скоєного кримінального правопорушення.
Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчій судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, та причетності ОСОБА_6 до події кримінального правопорушення, що мало місце 12 грудня 2021 року.
Необхідно наголосити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Щодо ризиків кримінального провадження
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого та скоїти новий злочин, через неодноразові судимості, заявлені ризики заслуговують на увагу.
Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного ОСОБА_6 переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. А ризик є доведеним.
Оскільки прокурор попередньо був вимушений звернутися до суду з клопотанням про дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на те, що підозрюваний за місцем реєстрації та проживання не перебував, ухилявся від слідства та суду. Неодноразово йому слідчим вручена повістка з метою явки до слідчого та суду для вирішення питання щодо застосування запобіжного заходу, йому двічі вручалось клопотання про продовження запобіжного заходу, також здійснювалися телефонні дзвінки на його номер, проте підозрюваний не з`явилявся, ухилявся, за місцем реєстрації та проживання був відсутній. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вбачається обґрунтованим.
Обставинами, що підтверджують наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є те, що ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків та потерпілого оскільки підозрюваному відомі місця проживання вказаних осіб, так як протоколи допитів із зазначенням анкетних даних вручено стороні захисту з даним клопотанням. Підозрюваний шляхом вмовляння, погрози або підкупу може схиляти потерпілого ОСОБА_11 , а також свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування. Проте, враховуючи, що підозрюваний з лютого 2022 року перебуваючи на волі не вчиняв дій впливу на потерпілого та свідків, суд вважає слушними заперечення сторони захисту, що даний ризик є маловірогідним.
Проте, досить обґрунтованим суд вважає ризик вчинення ОСОБА_6 інше кримінальне правопорушення, що підтверджуює ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності, неодноразово судимий за злочини проти власності, а також життя та здоров`я особи.
Окрім того, 10.02.2014 року ОСОБА_7 пред`явлено обвинувачення за ч.2 ст.15, ч.2 ст.186, ч. 4 ст. 296 КК України. Справу об`єднано з к/п № 953. Вироком від 23.11.2015 року ОСОБА_7 притягнуто до відповідальності за ст. 121, ч. 2 ст. 186 КК України до 6 років позбавлення волі.
З дослідженої довідки про судимість та притягнення ОСОБА_7 до кримінальної відповідальності встановелно, що після звільнення 24 травня 2021 року з місць позбавлення волі підозрюваний знов вчинив кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 185 КК України 30.11.2021 року обвинувальний акт скеровано до Подільського районного суду. На даний час підозрюється у вчиненні злочину за ч. 4 ст. 296 КК України.
Дані факти свідчать про схильність ОСОБА_7 до жорстоких і небезпечних для суспільства злочинів.
Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, так само вчиняти інші кримінальні правопорушення.
За таких обставин, вважаю, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1,5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.
Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України.
Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.
Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідча суддя під час обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване кримінальне правопорушення КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні цього злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років позбавлення волі; підозрюваний офіційно не працевлаштований, має міцні соціальні зв`язки, проте, як вбачається з довідки про судимість наявність матері, доньки не є для ОСОБА_6 стримуючим фактором. Довідки про стан здоров`я підозрюваного. Його медичне обстеження у 2017 році, встановлені діагнози, не дають підстав вважати, що він не може утримуватися в місцях позбавлення волі.
Щодо альтернативного запобіжного заходу.
Підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як то, наприклад, домашній арешт. Захисником заявлено клопотання про визначення запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби за місцем реєстрації підозрюваного: АДРЕСА_1 .
З протоколу допиту свідка ОСОБА_13 , вбачається, що вона є консьєржем в будинку АДРЕСА_3 впродовж 4 років. В квартирі АДРЕСА_4 проживає орендарка, мати підозрюваного - гр. ОСОБА_14 періодично з`являється отримувати орендну плату та сплачувати комунальні платежі.
В судовому засіданні матір`ю підозрюваного підтверджений факт, що квартира в якій зареєстроване місце проживання підозрюваного АДРЕСА_1 здавалася в оренду впродовж тривалого часу. Повідомила, що 18 липня 2022 року орендарі звільнили приміщення квартири. Проте, жодних доказів на підтвердження надано не було. Квртира АДРЕСА_5 , де фактично проживав підозрюваний була відчуженна, що також підтвердив свідок.
Отже, слідчому судді не надано доказів наявності нерухомого майна в якому можна визначити місце проживання підозрюваного ОСОБА_6 для обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.
Особисте зобов`язання не може бути застосоване, у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків та не усунить вставолені судом ризики.
Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.
Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого.
Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 183 КК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Враховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у скоєнні злочину, вчиненого із застосуванням насильства, у відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя прийшов до переконання не визначати розмір застави, як альтернативний захід.
Визначаючи строк тримання під вартою ОСОБА_6 , слідчий суддя враховує положення ч.3 ст.197 КПК України та виходячи відомості з ЄРДР строк досудового розслідування встановлений до 10 серпня 2022 року, строк тримання під вартою може бути продовженим в межах строку досудового розслідування, тобто на 24 дні до 10 серпня 2022 року, тому клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поданого в межах кримінального провадження № 0002758 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 грудня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 24 дні з часу фактичного затримання з 16.30 год. 18 липня 2022 року до 10 серпня 2022 року, в межах строку досудового розслідування.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали складено та проголошено о 09 год 00 хв. 20 липня 2022 року

Слідчий суддя: ОСОБА_1