СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2954/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 вересня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.08.2022 року за № 0000321, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
До Святошинського районного суду м. Києва 13.09.2022 року надійшло клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.08.2022 року за № 0000321, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України.
В обгрунтування клопотання прокурор посилався на те, що досудовим слідством встановлено, що 24.08.2022 невстановлені особи незаконно видобували корисні копалини місцевого значення у великому розмірі, а саме піски у с. Селичівка Броварського району Київської області на земельній ділянці площею 1,6882 га (поле 5, ділянка 3), яка визначена планом меж земельної ділянки за кадастровим номером: :22:039:0015, на земельній ділянці площею 1,6692 га (поле 5, ділянка 2), яка визначена планом меж земельної ділянки за кадастровим номером: :22:039:0016, на земельній ділянці площею 1,6488 га (поле 5 ділянка 1), яка визначена планом меж земельної ділянки за кадастровим номером: :22:039:0017, на земельній ділянці площею 1,6925 га (поле 5, ділянка 4), яка визначена планом меж земельної ділянки за кадастровим номером: :22:039:0014.

Згідно постанови КМУ № 827 від 12.12.1994 зі змінами і доповненнями в редакції Постанови КМ від 18.12.2011, піски, входять до переліку корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення.

24.08.2022, проведено обшук земельної ділянки, належної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка площею 1,6882 га (поле 5, ділянка 3), яка визначена планом меж земельної ділянки за кадастровим номером: :22:039:0015, в ході якого виявлено та вилучено: транспортний засіб «VOLVO» червоного кольору, з номерними знаками НОМЕР_1 , транспортний засіб «ATLAS» з номерними знаками НОМЕР_2 , зразок піску з кузова самоскиду транспортного засобу «VOLVO» червоного кольору, з номерними знаками НОМЕР_1 , зразок піску з ковша транспортного засобу «ATLAS» з номерними знаками НОМЕР_2 , зразок піску з кар`єра та тим самим задокументовано незаконне видобування корисних копалин.

Оскільки об`єктом кримінально протиправних дій зазначених осіб є вищевказане нерухоме майно, постановою слідчого у кримінальному провадженні від 24.08.2022 прийнято рішення про визнання такого майна речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Земельні ділянки в межах с. Селичівка Баришівського району Київської області (на даний час с Селичівка в межах Баришівської ОТГ Броварського району Київської області) площею 1,6882 га (поле 5, ділянка 3), яка визначена планом меж земельної ділянки за кадастровим номером: :22:039:0015, площею 1,6692 га (поле 5, ділянка 2), яка визначена планом меж земельної ділянки за кадастровим номером: :22:039:0016, площею 1,6488 га (поле 5 ділянка 1), яка визначена планом меж земельної ділянки за кадастровим номером: :22:039:0017, площею 1,6925 га (поле 5, ділянка 4), яка визначена планом меж земельної ділянки за кадастровим номером: :22:039:0014, на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою слідчого від 24.08.2022 року вказані земельні ділянки визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Згідно із частиною 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.
Відповідно статті 64-2 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.
Частиною десятою статті 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Враховуючи викладене, є обґрунтована необхідність застосування на цій стадії досудового розслідування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна із забороною розпоряджатися або користуватися майном.

Підставою для накладення арешту на майно є те, що вказане нерухоме майно являється речовим доказом у кримінальному провадженні із наведених у клопотанні підстав та обставин.

Метою накладення арешту на майно відповідно до пункту 1 частини 2 ст. 170 КПК України є збереження речових доказів.

Втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном в цьому випадку є виправданим, оскільки, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, здійснюється на підставі закону, з метою задоволення суспільного інтересу, з дотриманням принципів пропорційності та справедливої рівноваги.

З метою забезпечення арешту майна розгляд даного клопотання необхідно здійснити без повідомлення його власників, оскільки майно на яке необхідно накласти арешт не було тимчасово вилучене у кримінальному провадженні. Крім того, існує ризик, що власники об`єктів нерухомого майна та особи, які причетні до можливих протиправних дій, дізнавшись про подання та розгляд даного клопотання, використають надані їм права та повноваження з метою ухилення від арешту нерухомого майна та забезпечать його перереєстрацію на користь третіх осіб.

В судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, просив задовольнити в повному обсязі.

Згідно ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
З огляду на положення вказаної частини статті 172 КПК України, слідчий судя дійшов висновку про розгляд клопотання без участі власника майна з метою забезпечення арешту майна.
Дослідивши клопотання прокурора та матеріали додані до клопотання про накладення арешту, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, з наступних підстав.
Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000321 від 24.08.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 240 КК України.
Постановою старшого слідчого СУГУНП в Київській області від 24.08.2022 року земельні ділянки за кадастровим номером: :22:039:0015; :22:039:0016; :22:039:0017; :22:039:0014 в межах с. Селичівка Баришівського району Київської області визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
Згідно вимог ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Дослідивши викладені у клопотанні доводи, надані матеріали, враховуючи відповідно до вимог ст. 173 КПК України правову підставу для арешту майна з метою збереження речових доказів; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, з метою повного, всебічного та неупередженого дослідження обставин кримінального правопорушення, виникла необхідність у накладені арешту на майно.

Керуючись ст. ст. 131-132, 170-173, 175, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт з метою збереження речових доказів, із забороною користування, відчуження та розпорядження, на нерухоме майно, власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:
-земельну ділянку в межах с. Селичівка Баришівського району Київської області (на даний час с Селичівка в межах Баришівської ОТГ Броварського району Київської області) площею 1,6882 га (поле 5, ділянка 3), яка визначена планом меж земельної ділянки за кадастровим номером: :22:039:0015;

-земельну ділянку в межах с. Селичівка Баришівського району Київської області (на даний час с Селичівка в межах Баришівської ОТГ Броварського району Київської області) площею 1,6692 га (поле 5, ділянка 2), яка визначена планом меж земельної ділянки за кадастровим номером: :22:039:0016;

-земельну ділянку в межах с. Селичівка Баришівського району Київської області (на даний час с Селичівка в межах Баришівської ОТГ Броварського району Київської області) площею 1,6488 га (поле 5 ділянка 1), яка визначена планом меж земельної ділянки за кадастровим номером: :22:039:0017;

-земельну ділянку в межах с. Селичівка Баришівського району Київської області (на даний час с Селичівка в межах Баришівської ОТГ Броварського району Київської області) площею 1,6925 га (поле 5, ділянка 4), яка визначена планом меж земельної ділянки за кадастровим номером: :22:039:0014.

З метою збереження речових доказів, накласти арешт, із забороною користування, розпорядж ення, в тому числі видобутку, корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення піску, який знаходиться на земельних ділянках в межах с. Селичівка Баришівського району Київської області (на даний час с Селичівка в межах Баришівської ОТГ Броварського району Київської області) площею 1,6882 га з кадастровим номером :22:039:0015, площею 1,6692 га з кадастровим номером: :22:039:0016, площею 1,6488 га з кадастровим номером: :22:039:0017, площею 1,6925 га з кадастровим номером: :22:039:0014 із забороною проведення будь яких робіт з відвантаження, вивезення або іншого транспортування вказаного піску.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1