Провадження № 1-кс/761/9075/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання старшого слідчого Головного управління Національної поліції у Київській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч.6 ст. 193 КПК України щодо

ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Республіки Азербайджан, азербайджанця, який має вищу освіту, одружений, не працює, на території України не зареєстрований, проживає за адресою: АДРЕСА_1 (зі слів), раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000741 від 30.07.2018,

за участю:

секретаря ОСОБА_6 ,

прокурора ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

В С Т А Н О В И Л А :

Старший слідчий Головного управління Національної поліції у Київській області ОСОБА_2 , 17 серпня 2022 року звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України відносно ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000741 від 30.07.2018.

В обґрунтування такого клопотання прокурор зазначає про те, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000741 від 30.07.2018 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Зі змісту клопотання вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що у липні 2018 року, раніше знайомі ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , спільно з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , матеріали щодо яких виділено в окреме провадження та зупинено на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України у зв`язку з оголошенням останніх у розшук, на ґрунті сталих неприязних відносин, які склалися із раніше знайомим ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , попередньо домовилися про протиправне заподіяння смерті останньому, при чому узгодили спільний план дій для досягнення злочинного умислу та в подальшому діяли відповідно до розподілених між собою ролей, маючи єдиний спільний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_11 .

Так, 29.07.2018 у період часу з 22 години 30 хвилин по 23 годину 00 хвилин, ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) спільно з ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , вчиняючи дії, направлені на умисне вбивство ОСОБА_11 , діючи спільно, відповідно до розподілених між собою ролей, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді умисного протиправного заподіяння смерті ОСОБА_11 , вийшли з салону автомобіля, який належить останньому, та під погрозою застосування вогнепальної зброї, а саме предмету, який за своїми властивостями схожий на пістолет калібру 9х19 мм., примусили ОСОБА_11 пересісти на праве переднє пасажирське сидіння власного автомобіля, що він і зробив.

У момент, коли ОСОБА_11 перебував у сидячому положенні на правому передньому пасажирському сидінні власного автомобіля марки «Audi A6», державний номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова « НОМЕР_2 », ОСОБА_10 перебуваючи біля відчинених правих передніх пасажирських дверцят автомобіля, здійснив три постріли з невстановленої досудовим розслідуванням вогнепальної зброї, яка за своїми властивостями схожа на пістолет калібру 9х19 мм. в ОСОБА_11 , а саме у грудну клітину та живіт, тобто життєво важливі органи.

Вказані ушкодження відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя в момент заподіяння та були спричинені прижиттєво 29.07.2018, після отримання яких потерпілий ОСОБА_11 помер на місці.

Під час досудового розслідування ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ОСОБА_9 та ОСОБА_10 слідчим за погодженням з прокурором 25.10.2018 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, та досудове розслідування зупинено у зв`язку із переховуванням підозрюваних від органу досудового розслідування.

21.05.2022 ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) затримано працівниками поліції у порядку ст. ст. 208, 615 КПК України

23.05.2022 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва відносно ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16.07.2022.

Постановою заступника керівника Київської обласної прокуратури 11.07.2022 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 16.08.2022.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 13.07.2022 щодо ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) змінено запобіжний захід із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт до 15.08.2022.

Відповідно до ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 13.07.2022, підозрюваному ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) заборонено цілодобово залишати житло, розташоване за адресою: АДРЕСА_2 .

Разом з цим, слідчий зазначає, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) відсутній за місцем проживання, зазначеним в ухвалі слідчого судді, що підтверджується рапортами дільничних офіцерів поліції від 18.07.2022 та 19.07.2022, місцезнаходження підозрюваного органу досудового розслідування невідоме.

Також слідчий вказує, що підозрюваний о 15:12 14.07.2022 виїхав з території України в сторону Молдови на автомобілі марки «Lexus» НОМЕР_3 під керуванням цивільної дружини ОСОБА_12 - ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та на територію України не повертався.

У зв`язку з цим, 22.07.2022 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні зупинено на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України у зв`язку з оголошенням в розшук підозрюваного.

Для проведення слідчих та інших процесуальних дій 25.07.2022 досудове розслідування у вказаному провадженні відновлено та після їх проведення цього ж дня зупинено.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25.07.2022 надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) з метою його приводу до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Постановою від 08.08.2022 підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) оголошено в міжнародний розшук. Матеріали спрямовано до сектору міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП в Київській області, які прийнято до виконання та проінформовано орган слідства про те, що відповідно до ст. 84 Правил Інтерполу з обробки даних, затверджених Резолюцією 80-ї сесії Генеральної Асамблеї Інтерполу AG-2011-RES-07 публікацію циркулярного розшукового повідомлення про міжнародний розшук з метою її арешту та подальшої екстрадиції має бути погоджено з центральним органом щодо видачі (екстрадиції).

Відповідно до змісту клопотання у кримінальному провадженні наявна обґрунтована підозра ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 30.07.2018; протоколом огляду місця події від 30.07.2018; протоколом огляду місця події від 03.08.2018;протоколом огляду трупа ОСОБА_11 від 03.08.2018; протокол проведення слідчого експерименту від 06.08.2018; протоколами допитів потерпілої ОСОБА_14 від 31.07.2018 та 03.08.2018; висновком судово-медичного експерта № 81/т від 16.10.2018; показаннями свідка ОСОБА_15 ; показаннями свідка ОСОБА_16 ; показання свідка ОСОБА_17 ; показаннями свідка ОСОБА_18 ; показання свідка ОСОБА_19 ; іншими доказами та матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

У клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Наявність зазначених ризиків слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), який до його затримання та взяття під варту офіційно не працював, не мав постійного джерела доходів, він неодружений, перебував на території України без законних підстав (є громадянином Азербайджанської республіки), мешкав без реєстрації, а відтак не був обтяжений сталими соціальними зв`язками, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення може навмисно переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності. При цьому слідчий просить врахувати, що сукупність цих обставин, а також факт відсутності підозрюваного за місцем проживання, порушення ним обов`язків, визначених ухвалою слідчого судді, виїзд за межі України до Республіки Молдова дають стороні обвинувачення підстави вважати, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) переховується від органів досудового розслідування

Крім того, слідчий зазначає, ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи, що спричинило смерть людини. Встановлені під час досудового розслідування обставини скоєння злочину, на думку слідчого, свідчать про агресивність ОСОБА_20 ( ОСОБА_5 ), здатність ним застосувати силу для досягнення своїх цілей, в тому числі позбавити життя іншу особу. Це є свідченням того, що підозрюваний для уникнення відповідальності здатний незаконно впливати на свідків для зміни ними показань в суді або ж відмови давати свідчення.

Враховуючи викладене, а також те, що менш суворі запобіжні заходи недостатні для запобігання вищевказаним ризикам, слідчий у клопотанні просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання з підстав, зазначених у ньому, та просила його задовольнити.

Захисник ОСОБА_8 заперечував щодо задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обумовлюючи тим, що підозра ОСОБА_4 не обгрунтована.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.

В ході судового розгляду встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000741 від 30.07.2018 за підозрою ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

25.10.2018 ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ОСОБА_9 та ОСОБА_10 слідчим за погодженням з прокурором повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, та досудове розслідування зупинено у зв`язку із переховуванням підозрюваних від органу досудового розслідування.

21.05.2022 ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) затримано працівниками поліції у порядку ст. ст. 208, 615 КПК України

23.05.2022 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва відносно ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16.07.2022.

Постановою заступника керівника Київської обласної прокуратури 11.07.2022 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 16.08.2022.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 13.07.2022 щодо ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) змінено запобіжний захід із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт до 15.08.2022.

Відповідно до ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 13.07.2022, підозрюваному ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) заборонено цілодобово залишати житло, розташоване за адресою: АДРЕСА_2 .

22.07.2022 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні зупинено на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України у зв`язку з оголошенням в розшук підозрюваного.

Для проведення слідчих та інших процесуальних дій 25.07.2022 досудове розслідування у вказаному провадженні відновлено та після їх проведення цього ж дня зупинено.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25.07.2022 надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) з метою його приводу до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Постановою від 08.08.2022 підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) оголошено в міжнародний розшук. Матеріали спрямовано до сектору міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП в Київській області, які прийнято до виконання та проінформовано орган слідства про те, що відповідно до ст. 84 Правил Інтерполу з обробки даних, затверджених Резолюцією 80-ї сесії Генеральної Асамблеї Інтерполу AG-2011-RES-07 публікацію циркулярного розшукового повідомлення про міжнародний розшук з метою її арешту та подальшої екстрадиції має бути погоджено з центральним органом щодо видачі (екстрадиції).

Разом з цим, ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) відсутній за місцем проживання, зазначеним в ухвалі слідчого судді, що підтверджується рапортами дільничних офіцерів поліції від 18.07.2022 та 19.07.2022, місцезнаходження підозрюваного органу досудового розслідування невідоме.

Також встановлено, що підозрюваний о 15:12 14.07.2022 виїхав з території України в сторону Молдови на автомобілі марки «Lexus» KA 7073 CI та на територію України не повертався.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать зазначені вище долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості обрання підозрюваному запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) злочину, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

У зв`язку із зазначеним, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань необхідності обрання підозрюваному ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

З метою досягнення завдань кримінального провадження та для належного здійснення правосуддя у справах про вчинення кримінального правопорушення в КПК передбачено заходи забезпечення кримінального провадження, до яких належить, зокрема, тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

У теоретичному аспекті «належна правова процедура» це форма здійснення правосуддя, яку утворюють сукупність гарантій прав людини процесуального характеру, спрямовані на досягнення процедурної справедливості правосуддя. До гарантій, які у своїй сукупності формують належну правову процедуру, у тому числі відносяться право на судовий захист та право на оскарження.

Недотримання належної правової процедури тягне за собою порушення гарантованого кожному ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) права на справедливий суд.

Статтею 5 Конвенції кожному гарантовано право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом. Кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту «c» пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу, і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання. Пунктом 4 цієї статті гарантовано право кожному, кого позбавлено свободи внаслідок арешту або тримання під вартою, ініціювати провадження, в якому суд без зволікання має встановити законність затримання та прийняти рішення про звільнення, якщо затримання є незаконним.

Згідно з ч. 6 ст. 193 КПК слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Верховний Суд у своїй постанові від 14 лютого 2022 року у справі 991/3440/20 вказує, що рішення слідчого судді, суду про обрання запобіжного заходу, прийняте в порядку ч. 6 ст. 193 КПК, за своїм правовими наслідками підпадає під поняття «постанова про утримання під вартою» в розумінні ст. 25 Європейської конвенції про видачу правопорушників.

За загальним правилом розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, що відповідає зазначеним вимогам Конвенції та іншим міжнародно-правовим актам.

Процедура, передбачена в ч. 6 ст. 193 КПК, є випадком, який дозволяє суду розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

При аналізі питання наявності зазначених прокурором ризиків, слідчий суддя прийшов до висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_4 , який перебуває у міжнародному розшуку, до його затримання та взяття під варту офіційно не працював, не мав постійного джерела доходів, він неодружений, перебував на території України без законних підстав (є громадянином Азербайджанської республіки), мешкав без реєстрації, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, що призвів до тяжких наслідків у вигляді загибелі людини, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, яке може бути призначене підозрюваному у разі визнання його винуватим, а усвідомлення обвинуваченим цієї обставини переконливо дає підстави вважати про існування наступних ризиків, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Слідчий суддя звертає увагу учасників провадження, що у даному випадку обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, хоча й не призводить до негайного взяття особи під варту, однак виступає правовою підставою для затримання і доставки цієї особи до місця кримінального провадження.

Так, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є одним із обов`язкових документів, на підставі якого уповноважений орган запитує публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну (Інструкція про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції Інтерпол, затверджена спільним наказом МВС України, ОГП, НАБ України, СБ України, ДБР, Мінфіну України, Мін`юсту України від 17 серпня2020 року № 613/380/93/228/414/510/2801/5). Після затримання особи за межами України, слідчий, прокурор, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування, або суд, який розглядає справу чи яким ухвалено вирок, готує клопотання про видачу особи в Україну, до якого серед інших документів обов`язково додається засвідчена копія ухвали слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності (ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 575 КПК). Тобто, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є документом, на підставі якого здійснюється затримання особи за межами України, ухвалюється рішення про застосування екстрадиційного арешту для забезпечення видачі особи з метою притягнення до кримінальної відповідальності та здійснюється доставка особи на території України до місця кримінального провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

При цьому час затримання такої особи фактично може перевищувати 30 діб тримання під вартою за ст. 59 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах, 40 діб тимчасовий арешт за ст. 16 Європейської конвенції про видачу правопорушників та 60 діб строк дії ухвали про тримання під вартою за ч. 1 ст. 197 КПК.

Тобто, затримана особа на підставі ухвали слідчого судді, суду, постановленої в порядку ч. 6 ст. 193 КПК, може бути затриманою і утримуватись під вартою протягом усього часу, необхідного для екстрадиції та доставки її до місця кримінального провадження. Таку ж позицію висловив Верховний Суд у своїй постанові від 14 лютого 2022 року у справі 991/3440/20.

Відповідно до абзацу 2 ч.4 ст.183 КПК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Враховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання старшого слідчого Головного управління Національної поліції у Київській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч.6 ст. 193 КПК України щодо ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При цьому слідчий суддя нагадує, що ч.6 ст. 193 КПК України передбачено, що після затримання особи на підставі ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в постановленої в порядку ч.6 ст. 193 КПК України і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 183, 186, 193, 197 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А :

Клопотання слідчого задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали оголосити 23 серпня 2022 року об 11 годині 25 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1