Справа № 404/3997/22
Номер провадження 1-кс/404/2465/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2022 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 , прокурора - ОСОБА_5 розглянувши в залі Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0002298 від 07.05.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених за ч.3 ст.190, ч.4 ст.358 КК України,-

ВСТАНОВИВ :

Адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з вище вказаним клопотанням, відповідно до якого просила:
скасувати арешт накладений шляхом заборони усім державним виконавцям та приватним виконавцям, Державному підприємству «СЕТАМ» () здійснювати будь-які дії щодо відчуження, продажу будь-яким способом (в тому числі шляхом продажу, припинення будь-якого обтяження, продажу з електронних аукціонів, продажу з відкритих торгів, здійснювати звернення стягнення на майно тощо) відносно корпоративних прав товариства з обмеженою відповідальністю «ВІСНИК ТРЕЙД» (.

На обґрунтування клопотання зазначено, що ухвалою Соснівського районного суду міста Черкаси від 28.01.2022 року накладено арешт на майно у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0002298 від 07.05.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених за ч.3 ст.190, ч.4 ст.358 КК України, а саме заборонено усім державним виконавцям та приватним виконавцям, Державному підприємству «СЕТАМ» () здійснювати будь-які дії щодо відчуження, продажу будь-яким способом (в тому числі шляхом продажу, припинення будь-якого обтяження, продажу з електронних аукціонів, продажу з відкритих торгів, здійснювати звернення стягнення на майно тощо) відносно корпоративних прав товариства з обмеженою відповідальністю «ВІСНИК ТРЕЙД» ().
На даний час відсутні підстави для арешту майна, зважаючи на те, що кримінальне провадження втратило свою актуальність, так як спірні питання щодо корпоративних прав ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД» на даний час врегульовані низкою судових рішень.

Представник ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 підтримала клопотання в повному обсязі, вказала на наявність підстав для його задоволення.
Крім того, вказала, що звернулась з означеним клопотанням для виконання рішення суду, яким стягнуто з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , іпн НОМЕР_1 зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , іпн НОМЕР_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 заборгованість за договором позики в сумі 150 000 доларів США, що еквівалентом становить 4 050 000 грн. та витрати по сплаті судового збору в сумі 10 510 грн., а всього 4 060 510 грн.
В зв`язку з існуючою забороною на вчинення реєстраційних дій з корпоративними правами ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД» конституційні права її клієнта наразі порушені, оскільки виконання судового рішення на території України є обов`язковим.
Крім того, просила врахувати, що на вказані корпоративні права накладено арешт не тільки в рамках даного кримінального, є ще одна заборона, тобто всі можливі заходи кримінального провадження - вжиті, і навіть, якщо потерпілий ОСОБА_3 набуде у законний спосіб, на виконання судового рішення у власність корпоративні права ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД», йому неодноразово доведеться звертатись за оформленням своїх прав та задоволення вимог кредитора за судовим рішенням.
Також, вказувала, що її клієнта не цікавлять саме корпоративні права вказаного ТОВ, для нього в пріоритеті є виконання судового рішення, яким стягнуто з ОСОБА_6 на його користь заборгованість за договором позики.

Прокурор та представник потерпілої ОСОБА_7 категорично заперечили проти задоволення клопотання, вказуючи, що ОСОБА_3 не є власником корпоративних прав ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД», відтак не входить до виключного переліку суб`єктів, які мають право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.
Також, прокурор зазначив, що корпоративні права ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД» були неодноразово предметом злочинних посягань, в зв`язку з чим, одне з кримінальних проваджень з обвинувальним актом з цього приводу направлено до суду, а розслідування кримінального провадження №0002298 наразі триває.
Щодо посилань адвоката ОСОБА_4 , що її клієнта не цікавлять саме корпоративні права вказаного ТОВ, для нього в пріоритеті є виконання судового рішення, яким стягнуто з ОСОБА_6 заборгованість за договором позики, прокурор просив врахувати, що ініціатор клопотання все ж таки звернулась до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту з корпоративних прав означеного ТОВ.

Крім того, представник потерпілої ОСОБА_7 вказав, щодо долученої до матеріалів клопотання постанови Черкаського апеляційного суду від 12.05.2022 року згідно до якої скасовано ухвалу Соснівського районного суду міста Черкаси від 31.01.2022 року про забезпечення позову, що таке рішення суду не має жодного відношення до розслідування кримінального провадження, яке прийнято в рамках цивільної справи, тобто стосується заходів забезпечення, які прийняті в рамках зовсім іншого судочинства. Вказане, жодним чином не може свідчити, що наразі не може існувати такий захід забезпечення в рамках кримінального провадження.

В решті доводи сторін не змінилася, після розгляду попереднього аналогічного клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0002298 від 07.05.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених за ч.3 ст.190, ч.4 ст.358 КК України.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Встановлено, що у провадженні СВ Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження №0002298 від 07.05.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених за ч.3 ст.190, ч.4 ст.358 КК України.
28.01.2022 року ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 28.01.2022 року у справі №712/923/22 клопотання старшого слідчого СВ Черкаського управління поліції ГУ Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_8 , погодженого прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_9 задоволено та заборонено усім державним виконавцям та приватним виконавцям, Державному підприємству «СЕТАМ» () здійснювати будь-які дії щодо відчуження, продажу будь-яким способом (в тому числі шляхом продажу, припинення будь-якого обтяження, продажу з електронних аукціонів, продажу з відкритих торгів, здійснювати звернення стягнення на майно тощо) відносно корпоративних прав товариства з обмеженою відповідальністю «ВІСНИК ТРЕЙД» ().
Згідно до заочного рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 30.09.2020 року та ухвали того ж суду від 02.11.2020 року про виправлення описки - стягнуто з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , іпн НОМЕР_1 зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , іпн НОМЕР_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 заборгованість за договором позики в сумі 150 000 доларів США, що еквівалентом становить 4 050 000 грн. та витрати по сплаті судового збору в сумі 10 510 грн., а всього 4 060 510 грн.

На виконання вищевказаного заочного рішення Постановою заступника начальника Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області ЦМУ МЮ (м. Київ) від 11.12.2020 року накладено арешт на всі корпоративні права в ТОВ «Вісник Трейд» пропорційно до частки боржника в статутних капіталах юридичної особи.

Постановою колегії суддів Черкаського апеляційного суду від 12.05.2022 року скасовано ухвалу Соснівського районного суду міста Черкаси від 31.01.2022 року про забезпечення позову, якою зупинено продаж майна, а саме корпоративних прав часток в статутному капіталі ТОВ «ВІСНИК ТРЕЙД».

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 27.07.2022 року відмовлено у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0002298 від 07.05.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених за ч.3 ст.190, ч.4 ст.358 КК України.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.
Згідно із ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Відповідно до ст. 8 Загальної декларації прав людини, кожна людина має право на ефективне поновлення у правах компетентними національними судами в разі порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом.
Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з вищезазначених положень кримінального процесуального кодексу України, обов`язок доведення перед слідчим суддею, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна відпала потреба або арешт майна накладено необґрунтовано під час розгляду клопотання слідчим суддею про скасування арешту майна, покладається саме на суб`єкта звернення - підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно зі ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Обов`язок доказування перед слідчим суддею наявності підстав скасування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на сторону, яка звертається з клопотанням, у зв`язку з чим вона повинна обґрунтувати подане клопотання, однак заявником ні по тексту клопотання, ні під час його розгляду не доведено, що арешт накладено необґрунтовано або у подальшому його застосуванні відпала потреба.

Так, корпоративні права означеного ТОВ були неодноразово об`єктом злочинних посягань, наразі декілька осіб вважають себе власниками корпоративних прав ТОВ «Вісник Трейд», в той час, як відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань засновником ТОВ «Вісник Трейд» являється ОСОБА_6 , керівником даного підприємства - ОСОБА_10 .

Накладаючи арешт, на корпоративні права, слідчий суддя виходив з вимог ч. 10 ст. 170 КПК України та з того, що корпоративні права ТОВ «Вісник Трейд» є об`єктом кримінально протиправних дій, що відповідає ознакам речових доказів, передбачених ст. 98 КПК України.

Відтак, вказане свідчить, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси осіб, оскільки невжиття даних заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна призведе до його відчуження, пошкодження, знищення, перетворення, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 вже зверталась до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про скасування арешту майна в рамках даного кримінального провадження, в задоволенні якого було відмовлено. Проте, під час повторного звернення майже з аналогічним клопотанням адвокатом не доведено, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, а фактично єдиним новим обґрунтуванням клопотання, вказала на необхідність виконання рішення суду, яким стягнуто з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_3 заборгованість за договором позики.

Проте, слідчий суддя оцінює критично посилання ініціатора клопотання на те, що підставою для скасування арешту є необхідність виконання рішення суду прийнятого в рамках цивільної справи, зважаючи на те, що законодавцем передбачено дві підставі для скасування арешту, а саме в разі доведення, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або в разі встановлення факту, що арешт накладено необґрунтовано. Так, виконання рішення суду прийнятого в рамках цивільного провадження жодним чином не повинно негативно впливати на хід досудового розслідування кримінального провадження. Окремо вважаю за доцільне зазначити, що відновлення права однієї особи не повинно відбуватися за рахунок іншої.
На підставі викладеного, у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0002298 від 07.05.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених за ч.3 ст.190, ч.4 ст.358 КК України необхідно відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 173, 174, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0002298 від 07.05.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених за ч.3 ст.190, ч.4 ст.358 КК України - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1