Справа № 190/731/22
Провадження №1-кс/190/164/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2022 року м.П`ятихатки

Слідчий суддя П`ятихатського районного суду

Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

власника майна ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому зсіданні залі суду м. П`ятихатки клопотання прокурора П`ятихатського відділу Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000032 від 08.06.2022 року,

в с т а н о в и в:

До П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання прокурора П`ятихатського відділу Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000032 від 08.06.2022 року.

Прокурор обгрунтовує своє клопотання тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел виниклий заздалегідь, шляхом обману, діючи з метою заволодіння коштами державного бюджету у вигляді отримання певних видів державної соціальної допомоги та незаконного збагачення, в порушення вимог пп. 2 п. 10 "Порядку призначення і виплати державної допомоги малозабезпеченим сім`ям", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2003 року № 250, 01.02.2021 року подала до Управління соціального захисту населення П`ятихатської районної державної адміністрації Дніпропетровської області власноручно заповнену заяву про призначення усіх видів соціальної допомоги, компенсацій та пільг про отримання державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям та допомогу на дітей одиноким матерям № 179 від 02.02.2021 року і власноручно заповнену декларацію про доходи та майновий стан осіб за період часу з 01.02.2020 року по 01.02.2021 року, в якій умисно зазначила завідомо неправдиві відомості, зокрема, у Розділі IIІ «Відомості про житлові приміщення, що перебувають у власності або володінні членів сім`ї зареєстрованих у житловому приміщенні будинку осіб, членів сім`ї, що проживають окремо (дружини, чоловіка, неповнолітніх дітей), вказала, що не має житлового приміщення.

Крім того, у Розділі VІІ «відомості про витрати, здійснені протягом 12 місяців перед зверненням, вказала, що у звітний період квартиру (будинок) не придбала, що суперечить договору купівлі-продажу від 26.09.2020 року № НРК 764635 укладеним між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 за фактом купівлі останньою квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , вартістю 110 373 грн., який засвідчений приватним нотаріусом Жовтоводського міського нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_6 .

Вказана заява і декларація були прийняті працівниками вищевказаного Управління, які вважаючи, що подані у них відомості є достовірними, відповідно до Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям", на їх підставі, 11.02.2021 року видали рішення № 1796 про призначення ОСОБА_4 державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям на термін шість місяців, внаслідок чого за період з 01.02.2021 року по 31.07.2021 року ОСОБА_4 неправомірно отримала державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям в розмірі 17 594,38 грн. у місяць, за період з 01.02.2021 року по 31.05.2021 року, за червень 2021 року - 17 861,40 грн. та липень 2021 року - 19 295,23 грн. на загальну суму 107 534,15 грн., крім того, ОСОБА_4 неправомірно отримала державну соціальну допомогу одиноким матерям в розмірі 1431,12 грн. у місяць, за період з 01.02.2021 року по 31.05.2021 року, за червень 2021 року 1534,48 грн. та липень 2021 року 2474,64 грн. на загальну суму 9 733,60 грн., що підтверджується висновком судової економічної експертизи № 24/06/2022 від 29.01.2022 року, чим заподіяла державі в собі Управління соціального захисту населення Кам`янської районної державної адміністрації Дніпропетровської області майнову шкоду на загальну суму 117 267,75 грн.

Просить накласти арешт на вищевказане майно з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 проти задоволення клопотання прокурора не заперечувала.

Дослідивши зміст клопотання та додані до нього документи, заслухавши прокурора, слідчий суддя доходить до наступного.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 статті 171 КПК України визначено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати в тому числі розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу) та розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Зазначені вимоги кримінального процесуального закону при подачі клопотання прокурором належним чином дотримані не були.

Так, зі змісту клопотання і доданих до нього витягів із ЄРДР слідує, що у слідчому відділі відділення поліції № 7 Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань провадження № 0000032 від 08.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

26.07.2022 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Як слідує зі змісту клопотання прокурора про арешт майна, останній просить накласти арешт на нерухоме майно, яке перебуває у власності ОСОБА_4 з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, з посиланням на наявність потерпілого у кримінальному провадженні держави в особі Управління соціального захисту населення Кам`янської районної державної адміністрації Дніпропетровської області.

Однак, матеріали клопотання не містять, а ні заявленого цивільного позову, а ні розрахунку завданої потерпілому шкоди, а ні вартості майна на яке накладається арешт, що в свою чергу позбавляє можливості встановити розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, що передбачено п. 5 ч. 2 ст. 173 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин, слідчий суддя вважає необхідним повернути його прокурору на підставі ч. 3 ст. 172 КПК України для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання прокурора П`ятихатського відділу Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000032 від 08.06.2022 року - повернути прокурору для усунення недоліків.

Для усунення недоліків надати прокурору строк 72 (сімдесят дві) години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1