Справа № 541/1352/22
Провадження № 1-кс/541/473/2022
У Х В А Л А

15 липня 2022 рокум.Миргород

Слідчий суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Миргороді скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника та заступника керівника Миргородської окружної прокуратури,-

в с т а н о в и в:

27 червня 2022 року ОСОБА_3 було подано заяву до керівника та заступника керівника Миргородської окружної прокуратури, про вчинення злочину за ознаками кримінального правопорушення, передбачених частиною 1 статті 382 Кримінального кодексу України в зв`язку з невиконанням ОСОБА_4 рішення Миргородського міськрайонного суду від 18.04.2019, яким зобов`язано останню не чинити йому перешкод у спілкуванні та вихованні сина, та встановлено спосіб участі у спілкуванні та вихованні сина шляхом надання систематичних побачень з ним.

12.07.2022 ОСОБА_3 звернувся із скаргою до слідчого судді на бездіяльність керівника та заступника керівника Миргородської окружної прокуратури, що виявилась у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань по його заяві про кримінальне правопорушення від 27.01.2022.

Вказував, що суб`єктами оскарження недотримані вимоги ст. 214 КПК України та Наказу Генерального прокурора №298 від 30.06.2020, якими передбачено, що слідчий або прокурор зобов`язані невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та надати через 24 години з моменту внесення таких відомостей заявнику витяг з ЄРДР. До скарги додана відповідь на подану заяву заступника керівника Миргородської окружної прокуратури від 05.07.2022 року. Зі змісту якої вбачається, що по вказаному факту проводилося досудове розслідування та прийнято рішення про закриття кримінального провадження .

12.07.2022 відкрито провадження за скаргою.

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав скаргу, просив її задовольнити з підстав викладених в заяві, зазначивши, що в скарзі допущена описка в даті подання його заяви про скоєне кримінальне правопорушення суб`єкту оскарження. Із заявою до суб`єкта оскарження він звернувся 27.06.2022 року.

Суб`єкт оскарження в судове засідання не з`явився, направив заяву про розгляд скарги за його відсутності, просив відмовити у її задоволенні у зв`язку з необґрунтованістю. В письмових поясненнях вказував, що по вказаному факту невиконання рішення суду ОСОБА_4 здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000867 від 08.11.2019, та 09.05.2021 прийнято рішення про закриття кримінального провадження, у зв`язку з закінченням строку досудового розслідування, оскільки ухвалою слідчого судді від 07.05.2021 року відмовлено у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру.

Статтею 303 КПК України визначений вичерпний перелік рішень, дій та бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження.

Як передбачено пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає, зокрема, у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до п. п. 7 п. 2 розділу II Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора, від 30 червня 2020 року N 298 до Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Зі змісту заяви ОСОБА_3 вбачається, що ОСОБА_4 не виконує рішення Миргородського міськрайонного суду від 18.04.2019, яким зобов`язано останню не чинити йому перешкод у спілкуванні та вихованні сина, та встановлено спосіб участі у спілкуванні та вихованні сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, шляхом надання систематичних побачень з ним кожну суботу місяця з 14 години до 10 години, що свідчить про вчинення нею кримінального правопорушення передбаченого ст.382 ч.1 КК України.

При прийнятті рішення слідчий суддя повинен перевірити зміст заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення (а не про щось інше) та чи підлягають відомості заяви скаржника про вчинене кримінальне правопорушення внесенню до ЄРДР.

Верховний Суд у постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: "... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...".

Такий висновок відповідає і Рішенню Конституційного Суду України від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

Беззаперечно, що заява (повідомлення) про кримінальне правопорушення повинна містити відомості саме про кримінальне правопорушення і має базуватись не на детальному аналізі наявності чи відсутності кожної з ознак складу злочину, про який йдеться у заяві, тому вимагати від заявника на етапі ініціювання кримінального провадження надання доказів (у розумінні цього терміну за КПК) неможливо. У той же час, у розпорядженні заявника, з огляду на обставини сприйняття ним події ймовірного кримінального правопорушення, можуть бути речі, документи, інформація про очевидців тощо, які можуть підтверджувати ті чи інші факти, та у подальшому (після ініціювання кримінального провадження) можуть стати джерелами відповідних доказів. Непредставлення їх (недодання до заяви про кримінальне правопорушення) з урахуванням обставин, викладених у заяві, в окремих випадках може свідчити про зловживання особою правом на звернення із заявою (повідомленням) про кримінальне правопорушення, або ж про уявний характер самої події кримінального правопорушення.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Розглядаючи скаргу ОСОБА_3 щодо бездіяльності керівника та заступника керівника Миргородської окружної прокуратури стосовно поданої ним 27.06.2022 заяви про кримінальне правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність в заяві достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, що описані в ній події свідчать, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення, про яке повідомляв заявник.

Так, в заяві про кримінальне правопорушення йшлося про те, що ОСОБА_4 не виконує рішення Миргородського міськрайонного суду від 18.04.2019, яким зобов`язано останню не чинити йому перешкод у спілкуванні та вихованні сина, та встановлено спосіб участі у спілкуванні та вихованні сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом надання систематичних побачень з ним кожну суботу місяця з 14 години до 10 години, незважаючи на неодноразові вимоги державного виконавця, переховується сама і переховує сина, чим завдає значної моральної шкоди заявнику.

Заява про кримінальне правопорушення підписана ОСОБА_3 , та до заяви не долучено будь-які документи.

Главою 13 СК України врегульовані особисті немайнові права і обов`язки батьків та дітей.

Зокрема статтею 157 СК України передбачено, що питання виховання дитини вирішується батьками спільно, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою цієї статті. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Батьки мають право укласти договір щодо здійснення батьківських прав та виконання обов`язків тим з них, хто проживає окремо від дитини. Договір укладається у письмовій формі та підлягає нотаріальному посвідченню.

Статтею 23ЦК України передбачено право особа на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Главою 82 ЦК України врегульовані підстави та порядок відшкодування шкоди.

За приписами статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відносини в сфері сімейних та цивільних відносин у контексті заяви про вчинення злочину за своєю природою є цивільно-правовими. Суд звертає увагу, що слід розмежувати кримінальне правопорушення, яке вчинюється одночасно з цивільним правопорушенням, та цивільне правопорушення, яке вчиняється поза складом будь-якого злочину. При цьому одночасне виникнення із одного юридичного факту кримінально-правових та цивільно-правових є можливим та не може означати відсутність події злочину чи складу злочину в діянні особи. У той же час, викладених у заяві про вчинення кримінального правопорушення відомостей недостатньо для обґрунтованого припущення, що в рамках цивільних правовідносин (відшкодування шкоди завданої з вини ОСОБА_4 ( ст. 23, 1167 ЦК України) чи сімейних (ст. 157 СК України) правовідносин одночасно мало місце і вчинення кримінального правопорушення.

Викладена у заяві про кримінальне правопорушення інформація, не підтверджена документально, хоча заявник щонайменше мав би мати у своєму розпорядженні свідоцтво про народження дитини, рішення суду та матеріали виконавчого провадження на які він посилається. Вказане на думку слідчого судді може свідчити про зловживання особою правом на звернення із заявою (повідомленням) про кримінальне правопорушення або ж про уявний характер самої події кримінального правопорушення.

Таким чином, відомості заяви ОСОБА_3 про вчинене кримінальне правопорушення не містять достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення, та не потребують на даному етапі перевірки засобами кримінального процесу, тому не підлягають внесенню до ЄРДР, відтак в задоволенні скарги необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 2, 9, 60, 214, 303, 306, 307 КПК України,-

п о с т а н о в и в :

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на протиправну бездіяльність керівника та заступника керівника Миргородської окружної прокуратури, в зв`язку з невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення вчинене ОСОБА_4 , щодо невиконання рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 18 квітня 2019 року - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддяОСОБА_1