Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/787/22
номер провадження 1-кс/695/495/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 серпня 2022 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду

Черкаської області Ватажок- ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

дізнавача ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого дізнавача СД Золотоніського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Золотоніської окружної прокуратурі ОСОБА_3 , про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області звернувся старший дізнавач СД Золотоніського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_5 з клопотанням, погодженим прокурором Золотоніської окружної прокуратурі ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000183 від 08.04.2022 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області перебуває кримінальне провадження № 0000183 від 08.04.2022 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , 07.04.2022 в період часу з 22 години 00 хвилин по 22 годину 53 хвилин, перебуваючи в акваторії Кременчуцького водосховища річки Дніпро в адміністративних межах с. Благодатне Золотоніського району Черкаської області, географічні координати 49.5384020, 32.0959280, умисно, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання їх шкідливих наслідків, порушуючи встановлений порядок раціонального використання, охорони і відтворення риб та інших об`єктів водної фауни як важливої складової частини навколишнього природного середовища, із застосуванням, згідно п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства» забороненого знаряддя лову однієї рибальської сітки з розміром вічка 35х35мм, довжиною близько 20 метрів, незаконно виловив: 35 пліток, 21 синця, 17 плоскирок, чим заподіяв рибному господарству України, відповідно до висновку експерта № 586/1065/22-23 від 27.05.2022, істотної шкоди на суму 114529 гривень, через вилов великої кількості риби.

23 серпня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на праві приватної власності належить земельна ділянка, площею 2 га, з кадастровим номером: :08:007:0519, яка розташована в адміністративних межах с. Чапаєвка (Благодатне), Золотоніського району, Черкаської області.

Відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 13.08.2022 оціночна вартість вищевказаної земельної ділянки становить 140632 гривні 39 копійок.

Прокурором у кримінальному провадженні заявлено до підозрюваного ОСОБА_6 цивільний позов на суму 114529 гривень.

Посилаючись на те, що оскільки підозрюваний ОСОБА_6 на даний час не відшкодував завдані збитки у сумі 114529 гривень, виникла необхідність у накладенні арешту на майно підозрюваного ОСОБА_6 , а саме на земельну ділянку, площею 2 га, з кадастровим номером: :08:007:0519, яка розташована в адміністративних межах с. Чапаєвка (Благодатне), Золотоніського району, Черкаської області, для відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), дізнавач за погодженням з прокурором звернулись до суду з даним клопотанням.

У судовому засіданні дізнавач та прокурор на задоволенні клопотання наполягали повністю з підстав, викладених у клопотанні. Прокурор з урахуванням уточнень просила накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :08:007:0519 площею 2 га, яка розташована в адміністративних межах с. Чапаєвка (Благодатне), Золотоніського району, Черкаської області, та яка на праві приватної власності належить підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 із забороною її відчуження, та розпорядження нею власником, без позбавлення права користування.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України розгляд клопотання здійснюється без повідомлення підозрюваного.

Вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, а також надані перед початком судового засідання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя зазначає про таке.

З матеріалів клопотання та доданих до нього матеріалів слідчим суддею встановлено, що сектором дізнання Золотоніського районного відділу поліції ГУНП Черкаськiй області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000183 від 08.04.2022 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, в ході досудового розслідування якого встановлено, що ОСОБА_6 , 07.04.2022 в період часу з 22 години 00 хвилин по 22 годину 53 хвилин, перебуваючи в акваторії Кременчуцького водосховища річки Дніпро в адміністративних межах с. Благодатне Золотоніського району Черкаської області, географічні координати 49.5384020, 32.0959280, умисно, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання їх шкідливих наслідків, порушуючи встановлений порядок раціонального використання, охорони і відтворення риб та інших об`єктів водної фауни як важливої складової частини навколишнього природного середовища, із застосуванням, згідно п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства» забороненого знаряддя лову однієї рибальської сітки з розміром вічка 35х35мм, довжиною близько 20 метрів, незаконно виловив: 35 пліток, 21 синця, 17 плоскирок, чим заподіяв рибному господарству України, відповідно до висновку експерта № 586/1065/22-23 від 27.05.2022, істотної шкоди на суму 114529 гривень, через вилов великої кількості риби.

23 серпня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на праві приватної власності належить земельна ділянка, площею 2 га, з кадастровим номером: :08:007:0519, яка розташована в адміністративних межах с. Чапаєвка (Благодатне), Золотоніського району, Черкаської області.

Відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 13.08.2022 оціночна вартість вищевказаної земельної ділянки становить 140632 гривні 39 копійок.

Прокурором у кримінальному провадженні заявлено до підозрюваного ОСОБА_6 цивільний позов на суму 114529 гривень.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Так, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з положеннями частини шостої ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Відповідно до ч. 1 статті 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Європейський суд з прав людини, неодноразово підкреслював, що в разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь та на рішення ЄСПЛ у справі «Новоселецький проти України» (Заява №47148/99, рішення від 22.02.2005, остаточне рішення від 22.05.2005) Європейський суд з прав людини вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар.

Відповідно до пунктів 69, 73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

Під час судового розгляду клопотання встановлено, що метою накладення арешту на вказану вище земельну ділянку, є забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про накладення арешту на земельну ділянку шляхом заборони її відчуження, та розпорядження нею власником, без позбавлення права користування до закінчення кримінального провадження і вирішення справи по суті є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Доказів негативних наслідків від застосування такого максимального заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Разом з тим, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до положень ст.174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Усі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєнні кримінальних правопорушень, вірності кваліфікації, а також питання належності, допустимості, достовірності доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судовому провадженні під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.

Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Керуючись ст. 132, 167, 170-173, 309, 370, 372, 375 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити повністю.

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :08:007:0519 площею 2 га, яка розташована в адміністративних межах с. Чапаєвка (Благодатне), Золотоніського району, Черкаської області, та яка на праві приватної власності належить підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 із забороною її відчуження, та розпорядження нею власником, без позбавлення права користування.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено о 08 год 05 хв 29.08.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_7