Справа № 712/2563/22
Провадження № 1кс/712/1207/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2022 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
підозрюваної ОСОБА_5
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання винесене у кримінальному провадженні № 0000427, відомості про яке, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.04.2022 року, дізнавачем сектору дізнання Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджено прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся дізнавач сектору дізнання Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України.

Клопотання мотивує тим, що сектором дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000427 від 04.04.2022 за ознаками вчинення кримінально проступку передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» 24.02.2022 о 05.30 годині Указом Президента України ОСОБА_6 було введено воєнний стан на території України.
ОСОБА_5 в період часу з 24.02.2022 по 03.04.2022 перебуваючи за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 діючи умисно з порушення вимог ст. ст.1, 2, 65, 68 Конституції України, з метою сприяння Російській Федерації та її представникам у порушенні суверенітету України, для створення у сторонніх людей думки про легітимність дій представників влади і надання видимості законності вторгнення та окупації підрозділами Збройних Сил Російської Федерації території України, усвідомлюючи протиправність своїх дій шляхом публікації на веб сторінках в соціальній мережі «Фейсбук», «Телеграм», які мають публічний доступ розмістила публікації та коментарі, «Телеграм», які мають публічний доступ розмістила публікації та коментарі, в яких публічно заперечувала здійснення збройної агресії Росії проти України та підтримувала думку пропогандиських каналів висловлюючи негативне ставлення до діючої влади в Україні, що свідчить про вчинення нею колабораційної діяльності.
З урахуванням зібраних доказів, 07.04.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчинені кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України - публічне заперечення громадянином України здійснення збройної агресії проти України (колабораційна діяльність).
Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1, п.2, п. З, п. 4, п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду шляхом виїзду за кордон до Російської Федерації, так як в останньої на даній території проживають рідні та знайомі; можливе знищення, приховування або спотворення будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; можливе незаконне впливання на свідків, які проживають в одному місті з підозрюваною, шляхом підкупу чи залякування; можливе перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; можливе вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження даного кримінального правопорушення з метою сприяння Російській Федерації та її представникам у порушенні суверенітету України для створення у сторонніх людей думки про легітимність дій представників влади і надання видимості законності вторгнення та окупації підрозділами Збройних Сил Російської Федерації на території України.
За таких обставин є підстави для застосування до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.
В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали повністю та просили суд його задовольнити.

Підозрювана не заперечувала щодо обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи та матеріали кримінального провадження, суд вважає, що дане клопотання підлягає до задоволення.
У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).
Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не в праві вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нею обмежувального заходу, то з огляду на наведені дані у клопотанні та в матеріалах долучених до нього є всі підстави вважати про вірогідність та достатність для застосування щодо ОСОБА_5 обмежувального заходу.
Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Згідно рішення ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» ризик вчинення нових правопорушень має місце, коли попередня поведінка дає підстави для очікувань, що він не має наміру зупинятись у своїх злочинних діях; коли небезпека має бути явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи. Рішенням ЄСПЛ «Сельчук проти Туреччини» визначено, що попередня судимість може бути підставою ризику вчинення нових правопорушень.
Згідно з п.п.4,5 ч.1 ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання.
Відповідно до ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У п. 33 рішення ЄСПЛ від 11.04.2013 у справі «Вєренцов проти України» ЄСПЛ зазначив, що відповідно до його усталеної практики, яка відображає принцип, пов`язаний з належним відправленням правосуддя, у рішенні судів мають адекватно зазначатися підстави, на яких вони ґрунтуються. Ступінь застосування цього обов`язку наводити підстави може змінюватися залежно від характеру рішення та повинен визначатися з огляду на обставини справи (див. п. 26 рішення ЄСПЛ у справі «Гарсія Руіс проти Іспанії»).
У поданому клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, яке не викликає розумних сумнівів у цьому і підтверджуються матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
Частиною 2 ст. 177 КПК України, передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Крім того в клопотанні повинні бути вказані відомості відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, що під час досудового слідства було встановлено наявність ризиків, передбачених у ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду шляхом виїзду за кордон до Російської Федерації, так як в останньої на даній території проживають рідні та знайомі; можливе знищення, приховування або спотворення будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; можливе незаконне впливання на свідків, які проживають в одному місті з підозрюваною, шляхом підкупу чи залякування; можливе перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; можливе вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження даного кримінального правопорушення з метою сприяння Російській Федерації та її представникам у порушенні суверенітету України для створення у сторонніх людей думки про легітимність дій представників влади і надання видимості законності вторгнення та окупації підрозділами Збройних Сил Російської Федерації на території України.
В обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо підозрюваної на неї необхідно покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
Беручи до уваги, що ОСОБА_5 , має постійне місце проживання, з`являється на виклики слідчого, а також зважаючи на те, що особисте зобов`язання є найменш суворим із передбачених у КПК України запобіжних заходів, та з урахуванням того, що досудовим розслідуванням не встановлено даних, за допомогою яких би обґрунтовувалася неможливість запобігання зазначеному ризику будь-яким із передбачених у КПК України запобіжних заходів, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, а саме, щодо підозрюваної можливо застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання із покладенням на нього обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 32, 110, 131-132, 176-179, 193-196, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання дізнавача сектору дізнання Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України - задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Покласти на підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком два місяці, такі обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду;
- не відлучатися за межі м. Черкаси та Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, незалежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
- здати до Державної міграційної служби в Черкаській області закордонний паспорт та всі можливі документи, що дають змогу перетнути кордон.
Строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України до 07 червня 2022 року включно.

Попередити ОСОБА_5 що у разі невиконання покладених на неї обов`язків може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення у розмірі від 0.25 до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Копію ухвали направити начальнику Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області для організації її виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1