29.07.2022 Справа № 756/4260/22
Номер справи 756/4260/22
Номер провадження 1-кс/756/841/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 липня 2022 року місто Київ
Оболонський районний суд міста Києва у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
за участі сторін кримінального провадження:
прокурора - ОСОБА_3
слідчого - ОСОБА_4
підозрюваного - ОСОБА_5
захисника - ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зі середньою освітою, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 11.08.2021 року Печерським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 185 КК України до покарання у виді штрафу,
поданого в межах кримінального провадження № 0000039 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 січня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

20 червня 2022 року до Оболонського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , яке подане в межах кримінального провадження № 0000039 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 січня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України.
Ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 20 червня 2022 року надано дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 .
Разом з клопотанням про дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання було подано клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
27 липня 2022 року о 12.00 хв ОСОБА_5 затримано на підставі ухвали слідчого судді.
Прокурор в судовому засіданні підтримав подане клопотання з підстав та мотивів викладених у ньому, просив його задовольнити, враховуючи що кримінальне правопорушення, яке інкримінуються підозрюваному належать до категорії тяжкого злочину за яке передбачене покарання до шести років позбавлення волі. Зазначив, що підозрюваний раніше неодноразово судимий, схильний до вчинення нових злочинів, може переховуватися від суду та слідства. Наголосив на тому що, прокурор попередньо вимушений звернутися до суду з клопотанням про дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки підозрюваний не з`являвся на виклики слідчого, був оголошений у розшук, що свідчить про його ухилення. Прокурор наполягав на задоволенні клопотання з визначенням розміру застави 50 прожиткових мінімумів працездатних осіб.
Слідчий у судовому засіданні підтримав подане клопотання з підстав та мотивів викладених у ньому. За його клопотанням приєднано до матеріалів протокол затримання ОСОБА_5 27 липня 2022 року, постанову про відновлення досудового розслідування від 27 липня 2022 року, відомості щодо повторного вчинення підозрюваним 18.02.2022 року крадіжки у м. Львові. Засобами телефоного зв`язку на початку квітня підозрюаний повідомив, що має намір піти добровольцем, проте жодних доказів не надав та перестав відповідати за дзвінки та не з`являвся на виклики.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечував, просив застосувати менш суворий захід забезпечення у вигляді домашнього арешту в нічний час доби за місцем реєстрації ОСОБА_5 . Також вважає, що прокурор не довів та в поданому клопотанні не вмотивовано наявність ризиків, які б неможливо було усунути без ізоляції від суспільства.
Підозрюваний, ОСОБА_5 в судовому засіданні свою вину у скоєному визнав, пояснив, що мали місце обставини зазначені в підозрі, але заперечував проти обрання запобіжного заходу тримання під вартою. Стверджував, що не переховувався від слідства, поїхав до місця проживання та реєстрації у Львівську область у зв`язку з початком війни.
Виклад обставин та правова кваліфікація
У провадженні СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 січня 2022 року за № 0000039, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України.
Досудовим розслідування встановлено, що 10 січня 2022 року приблизно о 20.00 год. ОСОБА_5 , разом з невстановленою досудовим розслідуванням особою, маючи на меті злочинний умисел, спрямований на повторне, таємне, вчинене за попередньою змовою групою осіб, викрадення чужого майна, що належить ТОВ«ЕПІЦЕНТР - К», , прийшли до торгівельної зали магазину «Інтерспорт», що належить TOB «ЕПІЦЕНТР-К», та розташований за адресою: м. Київ, просп. Оболонський, 21-Б, де попрямували по торгівельному залу вказаного магазину до відділу продажу верхнього одягу. Переконавшись у тому, що за їх протиправними діями ніхто не спостерігає і вони діють таємно, шляхом вільного доступу, умисно, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення взяли зі стелажів магазину наступний товар, а саме: ЧВ - Куртка чол. р. ХL чорн. 59528101 Classics Down Jacket Puma SS20, артикул 80935661- 1 одиниця, вартістю 4497 гривень 50 копійок (без урахування ПДВ) та невстановлена досудовим розслідуванням особа сховала дану куртку до рюкзака чорного кольору, який мав при собі ОСОБА_5 , та пішла з приміщення магазину.
Виконавши всі дії, які ОСОБА_5 , вважав необхідним для повторного, таємного, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, викрадення чужого майна (крадіжки), останній, разом із вказаним товаром, який йому невстановлена досудовим розслідуванням особа заховала до рюкзака, вийшов за лінію кас магазину «Інтерспорт», не розрахувавшись за даний товар, однак свій злочинний умисел не довів до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки був зупинений працівниками охорони магазину «Інтерспорт».
Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, у разі доведення його до кінця, ОСОБА_5 міг спричинити ТОВ«ЕПІЦЕНТР-К», , матеріальну шкоду на загальну суму 4497,50 грн. (без урахування ПДВ).
Таким чином, ОСОБА_5 , своїми умисними діями, які виразилися у закінченому замаху на повторне, таємне викрадення чужого майна (крадіжка), підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України.
Окрім того, 13 січня 2022 року приблизно о 20.40 год. ОСОБА_5 маючи на меті злочинний умисел, спрямований на повторне, таємне викрадення чужого майна, що належить ДП «ЛПП Україна, AT «ЛПП», , прийшов до торгівельної зали магазину «Хаус», що розташований за адресою: м. Київ, просп. Оболонський, 1-Б, (ТЦ «Дрім Таун»), де попрямував по торгівельному залу вказаного магазину до відділу продажу верхнього одягу. Проходячи у відділах магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », переконавшись у тому, що за його протиправними діями ніхто не спостерігає і він діє таємно, шляхом вільного доступу, умисно, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення взяв зі стелажів магазину наступний товар, а саме: Куртка чоловіча., артикул 7998К-99х 1 одиниця, вартістю 639,20 грн. (без урахування ПДВ).
Виконавши всі дії, які ОСОБА_5 , вважав необхідними для повторного, таємного викрадення чужого майна (крадіжки), останній, разом із вказаним товаром, який він взяв з торгівельних полиць та намагався викрасти, попрямував до виходу з магазину.
Перетнувши лінію кас вище зазначеного магазину з викраденим майном, належним ДП «ЛПП Україна, AT «ЛПП», ОСОБА_5 намагався покинути дане приміщення, однак його злочинні дії були помічені працівницею магазину. В подальшому, на прохання працівниці вказаного магазину до ОСОБА_5 зупинитись, останній зрозумів, що його викрито та що його дії більше не носять таємний характер. У цей час в ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на повторне відкрите викрадення чужого майна (грабіж).
Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на повторне відкрите викрадення чужого майна (грабіж), ОСОБА_5 в той же час, в тому ж місці, тримаючи в руках викрадене майно, яке належить ДП «ЛПП Україна, AT «ЛПП», загальною вартістю 639 грн. 20 коп. (без урахування ПДВ), побіг у напрямку виходу із ТЦ «Дрім Таун», намагаючись зникнути з місця вчинення кримінального правопорушення, однак був затриманий працівником охорони магазину, та не довів свій злочинний умисел до кінця з причин, що від нього не залежали.
Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, у разі доведення його до кінця, ОСОБА_5 міг спричинити ДП «ЛПП - Україна, AT «ЛПП», , матеріальну шкоду на загальну суму 639,20 грн. (без урахування ПДВ).
Таким чином, ОСОБА_5 , у зв`язку зі своїми умисними діями, які виразилися у закінченому замаху на повторне відкрите викрадення чужого майна (грабіж), підозрюється і у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України.
Обґрунтування клопотання.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 Кримінального кодексу України, про що йому повідомлено підозру 28 січня 2022 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0000039.
24 лютого 2022 року постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000039 зупинене у зв`язку з оголошенням в розшук підозрюваного.
20 червня 2022 року слідчий СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 .
Ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 20 червня 2022 року надано дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правпорушення на підставі ухвали слідчого судді, 27 липня 2022 року о 12 год 00 хв ОСОБА_5 було затримано у Львівській області.
27 липня 2022 року слідчим СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 винесено постанову про відновлення досудового розслідування.
Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_5 , відповідно до ст. 12 КК України є тяжким кримінальним правопорушенням, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до шести років.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Мотивація суду.
У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.
У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного.
Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).
Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000039 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України.
ОСОБА_5 28 січня 2022 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою ОСОБА_5 про її отримання, того ж дня 28 січня 2022 року. В судовому засіданні ОСОБА_5 не заперечував проти обсягу пред`явленої підозри та обставин вчинення злочину.
Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення на підставі ухвали слідчого судді, 27 липня 2022 року о 12 год. 00 хв. ОСОБА_5 затримано.
У відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Санкція частини 4 статті 296 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк до семи років.
Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 11.08.2021 року Печерським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 185 КК України до покарання у виді штрафу. Інформація про сплату засудженим ОСОБА_5 штрафу - відсутня.
Окрім того, під час розгляду клопотання слідчим надано відомості про притягнення ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.51 КУпАП за дрібну крадіжку, яка сталася 18 лютого 2022 року в м.Львів в супермаркеті "Рукавичка".
Вироком Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області справа 442/4266/22 від 21 липня 2022 року ОСОБА_5 притягнуто до кримінальної відповідальності за ч.1 ст.190 КК України у вигляді штрафу в сумі 34000 грн.
Згідно положення статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.
Щодо обґрунтованості підозри.
Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
В цьому кримінальному провадженні доведена причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України.
Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії тяжких.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні визнав свою причетність до скоєного кримінального правопорушення.
Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчій судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, та причетності ОСОБА_5 до події кримінального правопорушення, що мало місце 10 січня 2022 року.
Необхідно наголосити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Щодо ризиків кримінального провадження
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого та скоїти новий злочин, через неодноразові судимості, заявлені ризики заслуговують на увагу.
Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. А ризик є доведеним.
Оскільки прокурор попередньо був вимушений звернутися до суду з клопотанням про дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на те, що підозрюваний за викликами слідчого не з`являвся, був оголошений у розшук. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вбачається обґрунтованим.
Також досить обґрунтованим суд вважає ризик вчинення ОСОБА_5 інше кримінальне правопорушення, що підтверджує ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності, має непогашені судимості.
Окрім того, з дослідженої довідки, яка надана слідчим у судовому засіданні встановлено, що 18 лютого 2022 року ОСОБА_5 перебуваючи у м. Львові у супермаркеті здійснив дрібну крадіжку товару. Також вирок Дрогобицього міськрайонного суду Львівської області свідчить про схильність ОСОБА_5 до вчинення злочинів проти власності.
Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, так само вчиняти інші кримінальні правопорушення.
За таких обставин, вважаю, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1,5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.
Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України.
Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.
Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідча суддя під час обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване кримінальне правопорушення КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні цього злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років позбавлення волі; підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має міцних соціальних зв`язків. Довідки про незадовільний стан здоров`я підозрюваного не надано, а тому відсутні підстави вважати, що він не може утримуватися в місцях позбавлення волі.
Щодо альтернативного запобіжного заходу.
Підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як то, наприклад, домашній арешт. Захисником заявлено клопотання про визначення запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Однак, слідчому судді не надано доказів наявності нерухомого майна в якому можна визначити місце проживання підозрюваного ОСОБА_5 для обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. З матеріалів справи вбачається, що підозрюваний зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Неможливість визначити домашній арешт, з огляду на те, що в м.Києві за місцем проведення досудового розслідування підозрюваний житла не має.
Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.
Особисте зобов`язання не може бути застосоване, у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків та не усуне встановлені судом ризики.
Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.
Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого.
Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 183 КК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого. Застосування запобіжних заходів є однією з гарантій кримінального провадження, тому основною метою застави є забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків і забезпечення здійснення кримінального провадження. Разом з тим застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи майновий стан підозрюваного, обставини кримінального правопорушення, розмір завданої шкоди, суспільно-небезпечні наслідки ймовірного вчинення такого кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винним у вчиненні злочину, а також встановлений в судовому засіданні ризик переховування, слідчий суддя приходить до переконання про доцільність застосування застави у мінімальному розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень, оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення та не буде непомірним тягарем для нього.
Визначаючи строк тримання під вартою ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує положення ч. 3 ст.197 КПК України, вважає необхідним та достатнім для завершення досудового розслідування визначити строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування 30 днів до 25 серпня 2022 року, тому клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів з часу фактичного затримання з 12.00 год. 27 липня 2022 року до 25 серпня 2022 року, включно в межах строку досудового розслідування.
Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 , обов`язків, передбачених КПК України в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу за наступними реквізитами: (розрахунковий рахунок ТУДСАУ в м. Києві № UA1012089, отримувач ТУДСАУ в місті Києві; Код ; Банк одержувача Державна казначейська служба України м. Київ, МФО 820172).
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , наступні процесуальні обов`язки (ст. 194 КПК України): прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду; повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, докласти зусиль до пошуку роботи.
Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Оболонський районний суд міста Києва.
З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали проголошено 29 липня 2022 року о 13.00 год.
Слідчий суддя: ОСОБА_1