Провадження № 1-кс/947/6110/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04.07.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у порядку ст. 201 КПК України в рамках кримінального провадження
№ 0000361 від 27.05.2022 відносно: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, уродженки села Журавльове, Старицького району, Калінінської області, громадянки України, з вищою освітою, одруженої, працюючої на посаді головного спеціаліста відділу контролю з демонтажу та протидії стихійній торгівлі Управління розвитку споживчого ринку та захисту прав споживачів Одеської міської ради, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Як вбачається з поданого стороною захисту клопотання про зміну відносно підозрюваної ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 000361 від 27.05.2022 рокузапобіжного заходу, 24.06.2022 року ухвалою Київського районного суду м. Одеси відносно підозрюваної ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з визначеним розміром застави у розмірі 4 999 215 гривень. Відповідно до цієї ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси стосовно підозрюваної ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» строком до 15.08.2022 року, а також визначено розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього на думку слідчого судді для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Сторона захисту звертається з клопотанням на підставі ст. 201 КПК України обґрунтовуючи його тим, що з`явилися нові доводи та обставини, які раніше не розглядались слідчим суддею, та які у свою чергу нівелюють ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Відповідно до п.1ч.1 ст. 178 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.
З урахуванням низки нових обставин та доказів, виникають справедливі сумніви щодо обґрунтованості підозри, а саме підозра;
?не містить обґрунтований виклад обставин, що дають підстави підозрюваній ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого останньому кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, які фактично не містять доказів, які б підтверджували ці обставини;
?містить формальний виклад обставин, на підставі яких слідчий дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених в ухвалі, і посилання на матеріали, які об`єктивно не містять доказів, які б підтверджували ці обставини;
?містить поверхове (формальне) обґрунтування неможливості запобігання ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Більше того, підозра та матеріали справи не містять належним чином доведених обставин, у тому числі доказів, які б свідчили про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останньою саме злочину, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, а також свідчили про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, а також про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:
1.переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду;
2.знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3.незаконно вплинути на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4.перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5.вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, к якому підозрюється, обвинувачується.
З`ясовуючи питання стосовно запобіжного заходу, суд повинен враховувати не лише положення, передбачені в КПК, а й вимоги п.п. 3 і 4 ст. 4 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини.
Що стосується ризиків відповідно до приписів ст. 177 КПК України, то жодних документів, на обґрунтування цієї позиції органом досудового розслідування на цей час не надано ані суду, ані стороні захисту.
Так, на стадії досудового розслідування, під час винесення 24.06.2022 року Київським районним судом м. Одеси ухвали щодо продовження запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , судом були зазначені такі можливі ризики як, переховуватися від органу досудового розслідування або суду, незаконного впливу на свідків в зазначеному кримінальному провадженню, вчинити тотожний кримінальні правопорушення за аналогічних обставин.
ОСОБА_5 проживає у шлюбі, разом з чоловіком виховують дітей, має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , позитивні характеристики з місця проживання та роботи.
Статусу підозрюваного чи обвинуваченого в інших кримінальних провадженнях не має.
В обґрунтування відсутності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливого незаконно впливати на заявника, свідків у цьому ж кримінальному провадженні вказує те що, досудове слідство у цій кримінальній справі триває майже 1 місяць, всі свідки події допитані, однак при цьому, збоку свідків жодних скарг не має та прокурором питання незаконного впливу на них не підіймались.
Відомостей про те, що ОСОБА_5 за цей час досудового розслідування справи будь-яким чином впливала на свідків, експертів, спеціалістів у вказаному кримінальному провадженні, також не має.
Таким чином, прокурором не надано жодного документу (доказу), який міг би свідчити про наявність у ОСОБА_5 ризика, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.
З огляду на викладене, сторона захисту просить суддю при ухваленні рішення за результатами розгляду вказаного клопотання врахувати факт відсутності вказаного ризику та відсутності будь-яких доказів, які б його обґрунтовували.
В обґрунтування відсутності ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливого вчинення іншого кримінального правопорушення, яке обґрунтовувалось слідчим як мету уникнення від кримінальної відповідальності, сторона захисту зазначає наступне.
Надаючи оцінку наявності вказаного ризику сторона захисту звертає увагу слідчого судді, що таке обґрунтування не витримує жодної критики та не відповідає дійсності.
Об`єктивних відомостей, про те, що ОСОБА_5 схильна до продовження кримінального правопорушення у якому підозрюється, в органу досудового розслідування не має.
При цьому, даючи оцінку заявленому слідчим ризику сторона захисту просить слідчого суддю звернути увагу на те, що ствердження слідчим у клопотанні факту нібито доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні наведеного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, суперечить вимогам ст. 62 Конституції України та ст. 17 КПК України щодо презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини.
Також сторона захисту долучила разом з клопотанням нові докази, які вказують на нові обставини, які ще не досліджувались слідчим суддею, а саме:Виписка із амбулаторної карти ОСОБА_5 від 08.06.2022 року, повний діагноз: наслідки після перенесеної ЗЧМТ, ЗГМ (2008р.) у вигляді посттравматичної енцефалопатії 2 ст., декомпенсація. Хронічний посттравмотичний арахноідіт, загострення. Помірний гіпертензіонно лікворний синдром. Стійкий цефалічний синдром. ХНМК 2 ст. переважно в ВББ. Виражений вестибуло атаксичний сіндром, з порушенням функції статики і ходьби. Церебро астенічний синдром; Потребує постійного медичного спостереження. Виписка №11986/815 від 04.10.2021 року повний діагноз: наслідки після перенесеної ЗЧМТ, ЗГМ (2008р.) у вигляді посттравматичної енцефалопатії 2 ст., декомпенсація. Хронічний посттравмотичний арахноідіт, загострення. Помірний гіпертензіонно лікворний синдром. Стійкий цефалічний синдром. ХНМК 2 ст. переважно в ВББ. Виражений вестибуло атаксичний сіндром, з порушенням функції статики і ходьби. Церебро астенічний синдром.;характеристика на ОСОБА_5 з місця роботи від в.о. начальника Управління розвитку споживчого ринку та захисту прав споживачів Одеської міської ради від 08.06.2022 року, характеристика на ОСОБА_5 з місця проживання від виконавчого директора ОСББ «Одна сім`я».
Захисник підозрюваної в судовому засіданні подане клопотання підтримав у повному обсязі.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.
Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
Згідно ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ч. 5 ст. 201 КПК України, слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 24.06.2022 року відносно підозрюваної ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Зокрема, при вирішенні питання міри запобіжного заходу відносно підозрюваної слідчим суддею було в повній мірі встановлено наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення останньою кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а також наявність ризиків, передбачених п. п. 1,2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Між тим, на теперішній час виникли нові обставини, які в зв`язку з їх відсутністю на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не були враховані слідчим суддею.
Так, слідчий суддя надає належну правову оцінку долученим захисником до клопотання, документам з яких вбачається, що підозрювана ОСОБА_5 має стійкі соціальні зв`язки, потребує лікування, виключно позитивно характеризується як за місцем проживання, так і роботи, підозрювана раніше не судима, до кримінальної відповідальності не притягувалася.

В судовому засіданні встановлено, що ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 11.10.2019 року, 06.12.2019 року та 27.01.2020 року відносно підозрюваного ОСОБА_6 обирався та в подальшому відповідно продовжувався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При розгляді даного клопотання, слідчому судді слід встановити, чи доводять зазначені стороною захисту доводи необхідності зміни відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

При вирішенні вказаного питання, слідчим суддею враховується наступна практика ЄСПЛ, а саме:

- п. 80 рішення ЄСПЛ у справі «Марченко проти України», відповідно до якого тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу;

- рішення ЄСПЛ у справі «Пунцельт проти Чехії», відповідно до якого на користь звільнення свідчать відсутність судимостей, наявність постійного місця проживання, роботи, усталений спосіб життя, наявність утриманців, відсутність спроб ухилитися від правосуддя;

- п. 58 рішення ЄСПЛ у справі (Becciev v. Moldova («Бекчиєв проти Молдови»), згідно яким ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню;
- п. 106 рішення ЄСПЛ у справі «Панченко проти Росії», п. 43 рішення ЄСПЛ у справі «Летельє проти Франції», якими ЄСПЛ встановлено, що однією з обставин, яка має враховуватись судом при оцінці ризику переховування, є суворість покарання, яке загрожує особі у випадку визнання її винною. Як неодноразово зазначав Європейський суд у своїх рішеннях, ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна, і необхідність в утриманні під вартою відсутня;
- правова позиція ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», відповідно до якої за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.

Слідчий суддя враховує, що досудове розслідування в рамках кримінального провадження №0000361 здійснюється з 27.05.2022 року. Всі докази по справі вилучені.
При вирішенні питання про обрання та в подальшому продовження відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею було встановлено наявність ризиків у вигляді можливого переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків та потерпілих осіб в рамках даного кримінального провадження, а також вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.
При вирішенні питання подальшого існування ризиків слідчий суддя вважає, що захисником доведено, що ризики які існували раніше відпали, а в свою чергу характеризуючи підозрювану документи, в певній мірі мінімізує, однак в повній мірі не виключає існування ризику можливого переховування підозрюваної від органу досудового слідства та суду.
За таких обставин, на думку слідчого судді, застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, в повній мірі відповідатиме загальним засадам кримінального провадження та національному законодавству України, зокрема практиці ЄСПЛ як його частині, а тому подане клопотання захисника підозрюваної підлягає задоволенню.
Керуючись ч. 2 ст. 376, ст. ст. 201, 181, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000361 від 27.05.2022 року - задовольнити.
Змінити застосований до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 03.08.2022 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 23 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин, за винятком випадків офіційного повідомлення про необхідність евакуації відповідно до діючого законодавства. Зобов`язавши негайно повідомляти слідчого про місце свого перебування під час евакуації.
Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , строком до 03.08.2022 року, в межах строку досудового розслідування, обов`язки:
1. прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;
2. не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;
3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
Копію ухвали про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1