Справа № 761/1549/22
Провадження № 1-кс/761/73/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву адвоката ОСОБА_4 - захисника ОСОБА_5 про відвід прокурора четвертого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 від здійснення нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0002443 від 06.11.2015, -

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшла заява адвоката ОСОБА_4 - захисника ОСОБА_5 про відвід прокурора четвертого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 від здійснення нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0002443 від 06.11.2015.

В обґрунтування заяви зазначається, що Державним бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002443 від 06.11.2015, відносно ОСОБА_5 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27 ст. 340 КК України.

Процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Офісу Генерального прокурора, зокрема, прокурором четвертого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 .

Так, у вказаному кримінальному провадженні захист інтересів ОСОБА_5 здійснюється адвокатами на підставі договору про надання правової допомоги, зокрема, адвокатом ОСОБА_4 .

Як зазначає адвокат в своїй заяві, що в межах вищезазначеного кримінального провадження стороною обвинувачення подано до Печерського районного суду міста Києва клопотання про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тривання під вартою. Вказане клопотання було погоджене прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 .

В той же час, стороні обвинувачення, зокрема, прокурору ОСОБА_3 було відомо, що захист інтересів ОСОБА_5 здійснює адвокат ОСОБА_4 , водночас вказані відомості прокурором не зазначені в клопотанні про обрання тримання під вартою, яке ним погоджене, що стало підставою винесення 14.08.2021 слідчим Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 та 16.08.2021 слідчим Державного бюро розслідувань ОСОБА_7 постанов про залучення захисника у кримінальному провадженні.

В подальшому, 16.08.2021 слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва винесено ухвалу про задоволення заяви про самовідвід від розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_8 , який був залучений до справи з Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві на підставі постанови про залучення захисника, оскільки у судове засідання з розгляду вказаного клопотання з`явилися захисники адвокати у яких з підозрюваним ОСОБА_5 підписано договори про надання правової допомоги.

Крім того, як зазначає адвокат у свої заяві про відвід прокурора, що в межах розгляду вказаного клопотання про обрання запобіжного заходу стороною захисту в подальшому було ініційовано відвід прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 від розгляду клопотання та ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 17.08.2022 відведено прокурора ОСОБА_3 від участі у розгляді клопотання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відтак, на думку сторони захисту, вказані факти вказують на порушення прокурором права ОСОБА_5 на захист з боку обраних ним захисників та можуть свідчити про упередженість прокурора ОСОБА_3 , що є підставою для його відводу від здійснення процесуального керівництва у даному кримінальному провадженні.

В судове засідання адвокат ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду заяви, не з`явився, однак надіслав до суду клопотання, в якому просив розглянути заяву про відвід за його відсутності та задовольнити її з наведених у ній підстав.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні висловився щодо відсутності підстав для задоволення заяви про відвід, з огляду на його безпідставність, наголосив, що ним лише погоджене клопотання про обрання щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, тобто здійснено дії передбачені КПК України. Вказані доводи сторони захисту вже були враховані слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва під час розгляду вищезазначеного клопотання та його було відведено від участі з розгляду даного клопотання, а відтак вважає, що сторона захисту зловживає своїм правом на відвід. Крім того, також зазначив, що адвокат просить відвести прокурора ОСОБА_3 , в той час, як правильними ініціалами прокурора є ОСОБА_3 .

Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, дослідивши заяву та додані до неї матеріали, дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові та інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення прокурора.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень. Об`єктивність і неупередженість прокурора є не менш важливими для досягнення завдань кримінального провадження, аніж судді, оскільки він згідно зі ст. 36 КПК України наділений значним обсягом повноважень, що можуть суттєво обмежувати чи звужувати права і свободи особи. Вимога неупередженого досудового розслідування означає, що органи досудового розслідування під процесуальним керівництвом прокурора зобов`язані об`єктивно, неупереджено, без необґрунтованої підозри та обвинувального ухилу встановити за допомогою доказів, зібраних у встановленій процесуальній формі, всі обставини кримінального правопорушення та осіб, які його вчинили.

Неупередженість (об`єктивність) дослідження обставин провадження прокурором передбачає вчинення ним процесуальних дій, ухвалення процесуальних рішень лише з підстав, встановлених КПК, та на основі зібраних фактичних даних, без обвинувального ухилу та особистої зацікавленості у вирішенні справи. Значення об`єктивності чи неупередженості прокурора щодо дослідження всіх обставин провадження варто оцінювати крізь призму гарантування реалізації завдань кримінального провадження, зокрема, щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності відповідно до своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК). Розв`язання цього завдання сприяє, з одного боку, реалізації принципу невідворотності відповідальності за правопорушення, а з іншого, недопущенню обвинувачення або засудження жодного невинуватого.

Отже, неупередженість прокурора є необхідною умовою успішного виконання своїх конституційних функцій (ст. 121 Конституції України) та виконання своїх повноважень на досудовому розслідуванні й в судовому провадженні (ст. 36 КПК України) для здійснення завдань кримінального провадження (ст. 2 КПК України) та забезпечення законності (ст. 9 КПК України України).

Перелік підстав, за наявності яких прокурор підлягає відводу, визначений ст. 77 КПК України. Так, відповідно до цієї норми прокурор не має права брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, членом сім`ї або близьким родичем сторони, заявника, потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому ж провадженні як слідчий суддя, суддя, захисник або представник, свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

Норми КПК України не містять ознак або властивостей, які б розкривали сутність упередженості, що вказує на оціночність цієї обставини у кожному конкретному випадку.

В судовому засіданні встановлено, що прокурором четвертого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0002443, в якому 20.11.2015 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27 ст. 340 КК України.

Так, підставою для відводу, на думку адвоката ОСОБА_4 , є те, що прокурор ОСОБА_3 будучи обізнаним про наявність у ОСОБА_5 адвокатів за договором, погодив клопотання про обрання щодо останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в якому відсутні відомості про наявність у ОСОБА_5 адвокатів за договором, а відтак позбавив ОСОБА_5 права на захист.

В той же час, вказаній обставині була надана оцінка слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва під час розгляду вказаного клопотання та прокурора ОСОБА_3 було відведено від участі у розгляді клопотання про обрання щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відтак, на переконання слідчого судді, наведені у заяві доводи є фактично незгодою адвоката з прийнятим прокурором процесуальними рішеннями у кримінальному провадженні, у формі погодження клопотання, та не можуть бути розцінені як такі, що дають підстави для відводу прокурора ОСОБА_3 від здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні №0002443, оскільки не підтверджують ні його особистої зацікавленості, ні наявності інших підстав для сумнівів у його неупередженості.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про необґрунтованість заяви про відвід прокурора ОСОБА_3 , у зв`язку із чим заява адвоката ОСОБА_4 про відвід прокурору не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 77, 80, 81, 372 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_4 - захисника ОСОБА_5 про відвід прокурора четвертого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 від здійснення нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0002443 від 06.11.2015 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_9