Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5963/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2022 року Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «АЕРОК» про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні № 0000076 від 05.04.2022 року, накладеного 21.04.2022 року постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , -

В С Т А Н О В И В :

27.07.2022 року представник ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «АЕРОК» звернувся до слідчого судді з про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000076 від 05.04.2022 року, накладеного 21.04.2022 року постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 .

У судове засідання представник ТОВ «АЕРОК» не з`явився.

У судове засідання прокурор не з`явився, про причини неявки до суду не повідомив.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Частиною 6 ст. 22 КПК України визначено, що суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Чинний КПК України залишення клопотань про вжиття чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження без розгляду не передбачено. Згідно з КПК України, за результатами розгляду клопотання може бути постановлена ухвала або про задоволення, або про відмову в задоволенні клопотання.

Слідчий суддя вважає, що враховуючи положення ст. 7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду клопотань, заявник, звертаючись до слідчого судді повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень. Неявка належно повідомленого заявника дає суду право залишити його клопотання без розгляду, що, однак, не позбавляє заявника права повторно звернутися до суду в межах строку, визначеного процесуальним законодавством, з необхідним клопотанням. Отже, таким чином, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами заявником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.

Враховуючи вищезазначене, а також завдання та принципи КПК України, положення ч. 6 ст. 9 КПК України, суд приходить до висновку про можливість залишити клопотання без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 26, 303, 306 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «АЕРОК» про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні № 0000076 від 05.04.2022 року, накладеного 21.04.2022 року постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1