Номер провадження: 11-кп/813/984/22
Справа № 511/1022/20
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 липня 2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі:

головуючий суддя ОСОБА_2

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника потерпілого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Роздільнянського районного суду Одеської області від 24 червня 2020 року про закриття кримінального провадження №0000250, внесеного до ЄРДР 01.05.2020 року, відносно ОСОБА_9 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України,-

встановив:

Зміст оскаржуваного судового рішення.
Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 24 червня 2020 року закрито кримінальне провадження №0000250, внесене до ЄРДР 01.05.2020 року, відносно ОСОБА_9 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, на підставі ст. 46 КК України, у зв`язку з примиренням з потерпілим.

Рішення суду мотивоване тим, що потерпілий ОСОБА_7 в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання, згідно якого просить звільнити ОСОБА_9 від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням, претензій матеріального та морального характеру до нього не має, надавши відповідну заяву.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

31 січня 2022 року на зазначену ухвалу суду засобами поштового зв`язку представник потерпілого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 повторно направив апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження вказаної ухвали.

Клопотанням про поновлення строку обґрунтоване тим, що представник потерпілого ОСОБА_8 15 червня 2021 року здобув докази того, що прокурор Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_10 на час закриття кримінального провадження на підставі ст. 46 КК України, у зв`язку з примиренням з потерпілим, знала про наявність у потерплого матеріально- правових претензій до обвинуваченого. Тобто прокурор під час судового розгляду справи діяла недобросовісно, внаслідок чого суд постановив незаконне рішення, тому, строк апеляційного оскарження пропущено з поважних причин.

Позиції учасників судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_9 про дату та час розгляду клопотання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Роздільнянського районного суду Одеської області від 24 червня 2020 року, повідомлений належним чином, що підтверджуєтеся рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, однак з клопотання про відкладання або розгляд клопотання за його відсутності не надавав (а.с. 116 т. 1).

Потерпілий ОСОБА_7 та представник потерпілого ОСОБА_8 були повідомлені належним чином про дату та час розгляду клопотання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Роздільнянського районного суду Одеської області від 24 червня 2020 року, що підтверджуєтеся звітом про відправку судового виклику на електронну пошту ( зворот аркуша справи 113 т. 1). Разом з тим, конверти, якими судовий виклик направлявся засобами поштового зв`язку потерпілому та його представнику, повернулися на адресу суду з поміткою про причини невручення та повернення поштового відправлення, - адресат відсутній за вказаною адресою (а.с. 117 118 т. 1), однак причин неприбуття не повідомили, з клопотанням про відкладення розгляду справи не зверталися.

Приймаючи до уваги той факт, що в даному випадку участь сторін кримінального провадження є необов`язковою, а апеляційним судом вжиті всі можливі заходи для повідомлення сторін кримінального провадження про призначення судового засідання в апеляційному суді, в зв`язку з чим апеляційний суд, вважає за можливе розглянути клопотання представника потерпілого ОСОБА_7 ОСОБА_8 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Роздільнянського районного суду Одеської області від 24 червня 2020 року, без їх участі.

Прокурор заперечувала проти задоволення клопотання про поновлення строку.

Заслухавши головуючого суддю, пояснення учасників процесу, перевіривши доводи клопотання, апеляційний суд дійшов до наступного висновку.

Мотиви суду.
Частиною 1 ст. 404 КПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь - якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Згідно з положеннями ст. 24 КПК України, які узгоджуються з приписами ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Згідно пункту 1 ч. 1 ст. 395 КПК України апеляційна скарга подається на судові рішення, ухвалені судом першої інстанції, - через суд, який ухвалив судове рішення.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 395 КПК України визначено, що апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на інші ухвали суду першої інстанції - протягом семи днів з дня її оголошення.

В свою чергу, ч. 3 ст. 395 КПК України прямо вказує, що для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

З викладених положень вбачається, що виключення із загального правила передбачені для двох категорій учасників кримінального провадження, одна з яких є істотно обмеженою у правах та доступі до інформаційних благ в силу утримання під вартою, що зумовлює необхідність надання додаткового часу для підготовки та подачі такою особою апеляційної скарги, а друга з об`єктивних причин не обізнана та не могла бути обізнаною про постановлене судове рішення у зв`язку з нереалізацією або незабезпеченням з певних причин права на участь в судовому провадженні при вирішенні слідчим суддею, судом певних питань, що стосуються її прав, свобод та законних інтересів.

Таким чином, при вирішенні питання, чи дотрималася особа, яка подала апеляційну скаргу, передбаченого ст. 395 КПК України строку на апеляційне оскарження, слід чітко встановити початок перебігу вказаного строку та його закінчення.

Процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності. Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення.

За змістом статті 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені, зокрема законом, проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 117 КПК України передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише у тому випадку, якщо його пропущено з поважних причин. Отже, в ініційованому учасником кримінального провадження клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено причини, через які цей строк пропущено. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, ухвала Роздільнянського районного суду Одеської області від 24 червня 2020 року постановлена за участі потерпілого ОСОБА_7 та була оголошена в його присутності, якому було роз`яснено порядок і строки апеляційного оскарження, а тому строк на подачу апеляційної скарги почав обчислюватись з моменту проголошення судового рішення, а саме з 24 червня 2020 року. Слід також зазначити, що копію оскарженої ухвали потерпілий отримав негайно після проголошення судового рішення, що підтверджується розпискою, яка наявна в матеріалах справи (а.с. 24), тобто потерпілий отримав копію ухвали в межах строку на апеляційне оскарження, однак в апеляційній скарзі не наведено жодного доводу, чому апеляційну скаргу подана з порушеними строками оскарження, передбаченими ст. 395 КПК України.

Виходячи з висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 27 березня 2019 року у справі №127/17092/18, провадження №51-8813км18, особа, яка бажає подати апеляційну скаргу, має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право. Хоча ст. 117 КПК України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, в тому числі й строку на апеляційне оскарження, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, що минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, котра звертається з відповідним клопотанням, зокрема те, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), а також інші відповідні обставини.

Апелянтом не наведено переконливих доводів щодо наявності обставин, які унеможливлювали подання апеляційної скарги потерпілим у передбачений Законом строк з дня проголошення оскарженої ухвали.

Разом з цим, апеляційний суд звертає увагу, що ухвалою Одеського апеляційного суду від 15 вересня 2021 року представнику потерпілого ОСОБА_7 -адвокату ОСОБА_8 було відмовлено у задоволені клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вказаної ухвали місцевого суду.

Ухвалою Верховного суду від 20 грудня 2021 року відмовлено у відкритті касаційного провадження. З мотивувальної частини ухвали вбачається, що колегія суддів вважала, що рішення апеляційного суду є законим та обґрунтованим, оскільки не встановлені обставини, які свідчать про поважність пропуску семиденного строку на апеляційне оскарження ухвали.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України, апеляційна скарга, подана після закінчення строку апеляційного оскарження, повертається, якщо суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Оскільки підстав для поновлення пропущеного процесуального строку немає, у поновленні строку апеляційного оскарження ухвали суду першої інстанції слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути апелянту.

Керуючись статями 113, 116, 117, 370-372, 376, 395, 404, 407, 419, 532 КПК України, апеляційний суд,

ухвалив:

Відмовити у задоволені клопотання представника потерпілого ОСОБА_7 ОСОБА_8 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Роздільнянського районного суду Одеської області від 24 червня 2020 року про закриття кримінального провадження №0000250 від 01.05.2020 року відносно ОСОБА_9 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України.

Апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4