КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Провадження: 11-сс/824/3955/2022 Категорія: ст. 303 КПК України
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2022 року м. Київ

Суддя-доповідач судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду ОСОБА_2 ,перевіривши на відповідність вимогам КПК України апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 19 вересня 2022 року,
ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 19 вересня 2022 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ГСУ СБ України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

На вищезазначену ухвалу ОСОБА_3 подано апеляційну скаргу, однак останньому слід її повернути з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 396 КПК України законодавець передбачив вимоги до апеляційної скарги, у тому числі необхідність зазначення судового рішення, яке оскаржується і назва суду, який його ухвалив; вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, та їх обґрунтування із зазначенням того, у чому полягає незаконність та необґрунтованість судового рішення.

Як слідує зі змісту апеляційної скарги ОСОБА_3 обґрунтування її вимог зводяться лише до образливих тверджень на адресу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, суддів Київського апеляційного суду та суддів ВАКС, слідчих ТУ ДБР та Центрального апарату ДБР, детективів НАБУ, прокурорів Київської міської прокуратури та Офісу Генерального прокурора, використання яких неприпустиме при оформленні, зокрема, судового рішення за наслідками апеляційного розгляду, які до того ж останній визначив як підставу апеляційної скарги.

У розумінні Європейського суду з прав людини звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій, констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, цей Суд, застосовуючи пп. «а» п. 3 ст. 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).
Таким чином, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.
Водночас використання учасниками судового процесу та їх представниками образливих і лайливих слів, нецензурної лексики, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до їх честі та гідності з боку осіб, які такі дії вчиняють, оскільки вказані дії суперечать основним засадам (принципам) кримінального провадження, а також його завданню (Ухвала Верховного Суду від 7 лютого 2022 року у справі № 266/59/22).
Аналогічні висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19).

Таким чином, обґрунтування апеляційної скарги ОСОБА_3 з використанням образливих висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що у розумінні Європейського суду з прав людини констатується як зловживання правом на подання заяви, скарги.

Допущенні ОСОБА_3 зловживання процесуальними правами свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності судді, слідчих, детективів, прокурорів, і такі дії ОСОБА_3 суперечать основним засадам та принципам кримінального процесуального судочинства та його завданню, і наявність таких висловлювань є достатньою для застосування наслідків, передбачених ст. 399 КПК України, - відмова у відкритті провадження та повернення апеляційної скарги особі, яка її подала

За викладених обставин вважаю, що апеляційна скарга ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 19 вересня 2022 року підлягає поверненню осіб, яка її подала.

Керуючись ст. 399 КПК України, суддя апеляційного суду,
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргуОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 19 вересня 2022 року повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали та апеляційну скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 3 місяців з дня її оголошення.

Суддя
Київського апеляційного суду ОСОБА_2