Справа № 752/9238/22
Провадження № 1-кс/752/3083/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 серпня 2022 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві, клопотання слідчого СВ Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції України в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури міств Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001783 від 29.07.2022, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Вінницькі Стави Васильківського району Київської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , прцюючого: водієм НВО «ПРОМВПРОВАДЖЕННЯ», одруженого, маючого на утримані неповнолітню дитину (зі слів), раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 369 КК України

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0001783, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України. Клопотання погодив прокурор Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 .

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчими слідчого відділу Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001783, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_8 призначений на посаду поліцейського батальйону із забезпечення супроводження Департаменту патрульної поліції у м. Києві. Відповідно до посадових обов`язків поліцейських патрульної поліції, затверджених Наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 №4/1, на поліцейського патрульної поліції ОСОБА_8 покладено наступні обов`язки: у разі отримання інформації про можливе вчинення корупційного чи дисциплінарного правопорушення негайно інформувати безпосереднього керівника та (або) служби моніторингу патрульної поліції і вживати заходів щодо його запобігання та припинення. З урахуванням вимог ст. 1 ЗУ «Про Національну поліцію» поліцейський батальйону із забезпечення супроводження Департаменту патрульної поліції у м. Києві ОСОБА_8 виконує функції офіційного представника органу виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, тобто являється службовою особою правоохоронного органу - представником влади. Таким чином ОСОБА_8 згідно з приміткою 1 ч. 3 ст. 18 до ст. 364 КК України є службовою особою, оскільки постійно здійснює функції представника влади.

Слідством встановлено, що 29.07.2022 приблизно о 10 годині 30 хвилин ОСОБА_5 перебував за кермом вантажного автомобіля «Scania» номерний знак НОМЕР_1 , на перетині Столичного шосе та Дніпровського шосе в м. Києві був зупинений працівниками патрульної поліції м. Києва в складі екіпажу «Кольт 313» за порушення правил дорожнього руху. В ході розмови ОСОБА_5 з поліцейським батальйону із забезпечення супроводження Департаменту патрульної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , останнім виявлено ознаки перебування ОСОБА_5 у стані алкогольного сп`яніння та запропоновано йому пройти тест на виявлення ознак сп`яніння за допомогою алкотестера «Драгер», на що ОСОБА_5 відмовився, у зв`язку з чим ОСОБА_5 запропоновано проїхати до найближчого закладу охорони здоров`я з метою проходження огляду для підтвердження (спростування) факту перебування його в стані алкогольного сп`яніння, на що останній також відмовився.

В цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на надання неправомірної вигоди службовій особі за невчинення дій спрямованих на притягнення його до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи наявність відповідних повноважень у працівника патрульної поліції, ОСОБА_5 , перебуваючи на перетині Столичного шосе та Дніпровського шосе в м. Києві, звернувся до поліцейського батальйону із забезпечення супроводження Департаменту патрульної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , який є службовою особою, з проханням щодо не складання адміністративного протоколу за ч. 1 ст. 130 КУпАП та пропозицією надання за це неправомірної вигоди.

В подальшому будучи неодноразово попередженим службовою особою Управління патрульної поліції у м. Києві ОСОБА_8 про кримінальну відповідальність за пропозицію та надання неправомірної вигоди службовій особі, ОСОБА_5 , перебуваючи на передньому пасажирському сидінні в службовому автомобілі патрульної поліції «Toyota Corolla», д.н.з. НОМЕР_2 , в ході оформлення протоколу про адміністративне правопорушення серії АДД № 369103, ще раз висловив намір щодо надання неправомірної вигоди службовій особі за не вчинення дій, спрямованих на притягнення його до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 130 КУпАП, після чого дістав із кишені своїх шортів грошові кошти у сумі 2500 гривень та передав їх працівникам поліції, поклавши при цьому вказані грошові кошти до підстаканника між водійським та пасажирським переднім сидіннями автомобіля.

Після чого, працівники патрульної поліції обмежили доступ до місця вчинення кримінального правопорушення та викликали СОГ для подальшого вилучення грошових коштів.

30.07.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.369 КК України.

На обґрунтування необхідності застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий посилається на ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Зазначає, що інші, більш м`які запобіжні заходи, ніж домашній арешт, не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування.

На підставі зазначеного слідчий просить застосувати щодо підозрюваногоОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час строком на 60 днів.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав, зазначених у ньому, просив задовольнити. Пояснив, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йомукримінального правопорушення, є обґрунтованою та доведеною належними доказами. Ризики, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, є доведеними.
Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання. Пояснили, що ризики, про які вказано стороною обвинувачення у клопотанні, не доведені та відсутні повністю. Просили застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, а саме особисте зобов`язання.
Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.
Встановлено, що слідчими слідчого відділу Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001783, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

30.07.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.369 КК України.

Отже, відповідно до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину який відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії нетяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді штрафу від однієї тисячі до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк від двох до чотирьох років, або позбавленням волі на той самий строк.
Загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження встановлені ст. 132 КПК України.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Щодо обґрунтованості підозри.
Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтована підозра», при оцінці цього питання слід звернутись до практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», є джерелом права.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема, у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», наголошується, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Слідчий суддя вважає, що на час розгляду клопотання обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення є доведеною, тобто зазначені у клопотанні слідчого обставини і додані до нього матеріали кримінального провадження у своїй сукупності підтверджують, що існують факти та інформація, які переконують у тому, щоОСОБА_5 міг вчинитизазначений вище злочин.
Підставами для обґрунтованої підозри про те, щоОСОБА_5 вчинив зазначене кримінальне правопорушення, є відомості, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах кримінального провадження, зокрема: протоколи допитів свідків; речові докази, вилучені в ході проведення огляду; протоколи огляду відеозапису; інші докази в їх сукупності.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дійОСОБА_5 , виходячи з наявних у слідчого судді матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 вищезазначеного кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.
Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.
Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
Згідно положень статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.
Слідчий суддя вважає, що прокурор довів у судовому засіданні наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики того, що підозрюванийОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені пунктами 1,3,5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, є обґрунтованим з таких підстав. ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до статті 12 КК України, відноситься до категорії нетяжкого злочину, за який законом передбачено покарання зокрема у вигляді обмеження волі на строк від двох до чотирьох років, або позбавленням волі на той самий строк. Вказана обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Зазначене узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Слідчий суддя, враховуючи тяжкість та характер злочину у вчинені якого підозрюється ОСОБА_5 , особу підозрюваного, не виключає, що підозрюваний, з метою уникнення кримінальної відповідальності зможе здійснити дії з метою переховування від органів досудового розслідування та/або суду.
Прокурором також обґрунтовано наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи обізнаність ОСОБА_5 про осіб, які давали показання у кримінальному провадженні, він може здійснити спроби впливу на них з метою зміни наданих показань, що в подальшому виключить надання ними правдивих і повних показань під час досудового розслідування і судового розгляду.
При оцінці зазначеного ризику, слідчий суддя враховує встановлений нормами КПК України порядок безпосереднього сприйняття судом показів від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, із забезпеченням права підозрюваного, обвинуваченого на одночасний та перехресний допит. Так, суд під час судового провадження може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав, отримав усно від свідків (ст. 23 КПК України). Тобто ризик незаконного впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показів від свідків та дослідження їх судом.

Отже, на даний час існує загроза того, що підозрюваний може здійснити дії, спрямовані на вплив у позапроцесуальний спосіб на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою надання ними органу досудового розслідування недостовірних показань щодо участі та ролі ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення або відмови від надання показань для уникнення останнім кримінальної відповідальності.
Оцінюючи наявність ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує спосіб, характер та обставини вчинення даного злочину, а також особу підозрюваного. З огляду на зазначене, на переконання слідчого судді, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення є доведеним.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя крім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, також на виконання вимог ст. 178 КПК України на підставі наданих сторонами матеріалів враховує такі обставини: вік та стан здоров`я підозрюваного; сімейний стан (одружений, має на утриманні неповнолітню дитину (зі слів); наявність у ОСОБА_5 роботи та постійного місця проживання; характеристику підозрюваного; раніше не судимий.
Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні нетяжкого злочину та доведених стороною обвинувачення ризиків, відомостей щодо особи підозрюваного, на даному етапі кримінального провадження, застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості даного кримінального провадження.

Щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Клопотання слідчого не містить викладу обставин, які б свідчили, що застосування більш м`якого виду запобіжного заходу неможливе для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
В ході розгляду клопотання прокурором також не було доведено, що застосування більш м`якого виду запобіжного заходу неможливе для запобігання ризикам у кримінальному провадженні.
Оскільки при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор довів обставини, передбачені пунктами 1 та 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, але не довів обставину, передбачену пунктом 3 ч. 1 цієї статті, то слідчий суддя, керуючись ч. 4 ст. 194 КПК України, враховуючи встановлені обставини, наведені вище, щодо вчинення кримінального правопорушення та особи підозрюваного, дійшов висновку про наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначений у клопотанні.
Слідчий суддя вважає, що для запобігання доведеним прокурором ризикам (пункти 1,3,5 частини 1 статті 177 КПК України) та забезпечення належної процесуальної поведінки, виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків, є необхідним та достатнім застосування щодо останнього запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.
Також з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження наявна необхідність одночасного покладання на підозрюваного обов`язків, передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора та/або суду за кожною вимогою; не відлучатися з м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд до України.
При визначенні строку, на який на підозрюваного покладаються зазначені обов`язки, з передбаченого ч. 5 ст. 195 КПК України переліку, слідчий суддя враховує, що обов`язки можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців, а також те, що досудове розслідування відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Таким чином, зазначені обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, слід покласти на підозрюваного на строк до 29.09.2022 включно.
Керуючись ст. 132, 177, 178, 179, 193, 194, 196, 205, 309, 395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, строком на 60 днів, тобто до 29.09.2022 року включно.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк до 29.09.2022 року включно, наступні обов`язки, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого або прокурора;

- не відлучатись з м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що мають право на виїзд з України та в`їзд до України;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосовано більш суворий запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 08.08.2022 р. о 17.45 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1