Номер провадження: 11-сс/813/1172/22
Справа № 495/5542/22, 1-кс/495/1502/22
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 вересня 2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі:

головуючий суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваної ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 03 серпня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_7 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, в рамках кримінального провадження № 0000897, внесеного до ЄРДР 01.08.2022 року,

встановив:

Зміст оскаржуваного судового рішення.
Оскаржуваною ухвалою було відмовлено у задоволенні клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, в рамках кримінального провадження № 0000897, внесеного до ЄРДР 01.08.2022 року.

Застосовано відносно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання, а саме: АДРЕСА_1 , із забороною їй залишати місце свого проживання цілодобово, в межах строку досудового розслідування, тобто до 02.10.2022 року.

Рішення слідчого судді мотивоване наявністю обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваною ОСОБА_7 , інкримінованого кримінального правопорушення, однак, сторона обвинувачення не довела необхідність застосування найсуворішого запобіжного заходу. Тому, з урахуванням обставин, що характеризують підозрювану, а саме за наявності постійного місця проживання, утримання дітей, відсутності ризику переховування, слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

На вказану ухвалу прокурор Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій вказує на те, що ухвала є незаконною і такою, що підлягає скасуванню з наступних підстав:

- існують ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та доведені обставини, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, оскільки ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, що підтверджується тим, що остання вчинила тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років. Також остання немає міцних соціальних зв`язків, а за місцем мешкання характеризується негативно. ОСОБА_7 вчинила кримінальне правопорушення у сфері обігу психотропних речовин, а саме незаконно придбала, зберігала з метою збуту психотропну речовину, що може виразитися у перешкоджанні встановленню об`єктивної істини по даному кримінальному провадженні, повного, всебічного розгляду справи, шляхом незаконного впливу на свідків;

- підозрювана ОСОБА_7 є молодою та працездатною особою, однак законного джерела доходу не має, раніше притягувалась до кримінальної відповідальності за кримінальні правопорушення, пов`язаних з незаконним обігом наркотичних засобів та зброї. Має на утриманні трьох дітей ОСОБА_10 , 13.12.2016 року; ОСОБА_10 , 21.11.2020 року; ОСОБА_11 , 21.11.2020 року, однак вказаний факт не заважає останній вчинити кримінальне правопорушення у сфері незаконного обігу психотропних речовин.

Посилаючись на викладені обставини, прокурор просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування, без визначення розміру застави.

Позиції учасників апеляційного розгляду.
У судовому засіданні апеляційного суду прокурор підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Захисник та підозрювана заперечували проти задоволення апеляційної скарги прокурора, вважали ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою і просили залишити її без змін.

Заслухавши головуючого суддю, пояснення учасників процесу, перевіривши доводи апеляційної скарги та надані до клопотання слідчого матеріали, апеляційний суд дійшов до наступного висновку.

Мотиви апеляційного суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Стаття 370 КПК України передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Згідно з приписом п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На думку апеляційного суду, при обранні запобіжного заходу ОСОБА_7 ці вимоги закону були дотримані не у повному обсязі, внаслідок чого слідчий суддя прийшов до помилкового висновку про відмову в задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, яке підлягає скасуванню.

Під час апеляційного перегляду встановлено, що в провадженні Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області перебуває кримінальне провадження № 0000897, внесене до ЄРДР 01.08.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Згідно даних, наявних у матеріалах, доданих до клопотання слідчого, встановлено, що ОСОБА_7 з метою збуту психотропної речовини, обіг якої обмежено амфетамін, реалізуючи прямий умисел, умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи і бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у невстановлений досудовим розслідування час та день, за допомогою мессенджера «Telegram», вступила у телеграм канал « ІНФОРМАЦІЯ_1 », за допомогою якого здійснюється збут наркотичних засобів та психотропних речовин, де в ході спілкування та надання відповідних даних про себе, від невстановленої на даний час особи виявила об`яву про оплачуванні послуги щодо збуту наркотичних засобів та психотропних речовин шляхом закладок. В цей момент у ОСОБА_7 виник прямий умисел на незаконне придбання та зберігання з метою збуту наркотичних засобів та психотропних речовин, тому за допомогою мессенджера «Telegram», написала повідомлення про свою згоду в отриманні посилки з наркотичними засобами та психотропними речовинами з подальшим їх фасуванням та зберіганням з отриманням за це грошової винагороди.

В подальшому, через поштомат компанії з логістики «Нова пошта», ОСОБА_7 отримала посилку, у котрій містилось два полімерних пакета з сипучою психотропною речовиною (амфетамін) білого кольору, вагою приблизно 1 кг, яку ОСОБА_7 зберігала при собі з метою подальшого збуту, до моменту, коли 01.08.2022 у період часу з 19 години 10 хвилин по 19 годину 55 хвилин працівниками поліції під час проведення огляду місця події на ділянці вулиці місцевості біля будинку по вул. Франко, 16 в м. Білгород-Дністровський Одеської області, вказану психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін, було вилучено. Відповідно до результатів експрес-тесту «IDenta IDT5000» LOT5014919FA EXP12/2022 випробувана речовина містить психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін.

В рамках вказаного кримінального провадження 01.08.2022 року затримано ОСОБА_7 на підставі положень ст. 208 КПК України та 02.08.2022 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, тобто у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту, психотропної речовини у великих розмірах, особою, яка раніше вчинила одне із кримінальних правопорушень, передбачених статтями 308-310, 312, 314, 315, 317 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_7 зазначеного кримінального правопорушення та фактичні обставини справи сторонами кримінального провадження, які вставлені слідчим суддею, не оспорюються.

Водночас, апеляційним судом встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри підтверджуються достатніми на даному етапі розслідування доказами, і у висновках, які зробив орган досудового розслідування, чогось необґрунтованого чи довільного не встановлено.

Що стосується наявності ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 КПК України, які заявлені органом досудового розслідування, у вказаному провадженні, апеляційний суд приходить до таких висновків.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Як вбачається з обґрунтованих висновків слідчого судді, викладених в мотивувальній частині ухвали, в даному кримінальному провадженні існують доведені прокурором ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, того, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування чи суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, обумовлені наступним:

- ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, та, розуміючи, що за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення їй може бути призначене покарання у виді позбавлення волі на строк до 10-ти років з конфіскацією майна, остання, перебуваючи на волі, буде мати можливість переховуватись від органів слідства та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності;

- враховуючи, що обґрунтованість підозри ОСОБА_7 в значній мірі підтверджується показаннями свідків, анкетні данні якого відомі підозрюваній, тому з урахуванням процедури, яка передбачена КПК України щодо отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК), апеляційний суд дійшов висновку, що вказані обставини зумовлюють можливість поза процесуального впливу підозрюваною на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності;

- наразі досудове розслідування вказаного кримінального провадження триває та органом досудового розслідування встановлюються інші особи, які можуть бути причетні до вчинення вказаного кримінального правопорушення, оскільки відповідно до фактичних обставин пред`явленої підозри, ОСОБА_7 отримала посилку у поштоматі компанії з логістики «Нова пошта», у котрій містилось два полімерних пакета з сипучою психотропною речовиною (амфетамін) білого кольору, вагою приблизно 1 кг, що свідчить про наявність ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином;

- крім того, маючи на утриманні трьох дітей ОСОБА_7 не працевлаштована, тобто не має постійного прибутку та стабільного джерела доходу, натомість кримінальне правопорушення, у якому обґрунтовано підозрюється останньою вчинено з корисливих мотивів. Крім того, 17.02.2022 року відносно ОСОБА_7 до суду скерована обвинувальний акт за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України; при цьому, 25.07.2022 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, в рамках іншого кримінального провадження, що свідчить про схильність останньої до протиправної поведінки;

- оцінюючи фактичні обставини справи, зокрема характер інкримінованого кримінального правопорушення, яке пов`язане з правопорушенням у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, апеляційний суд зазначає наступне.

За результатами досліджень Українського медичного та моніторингового центру з алкоголю та наркотиків Міністерства охорони здоров`я України (який є загально доступним документом) за останні десять років кількість смертей серед осіб, які перебували на наркологічному обліку, зросла більше ніж у 3 рази, у тому числі від передозування майже в 4 рази. Загрозливих масштабів набули поширеність розладів психіки та поведінки внаслідок вживання наркотичних речовин (174,7 на 100 тис. населення), а також психічні захворювання (11,5 на 100 тис. населення). Україна входить до переліку країн із загрозливим рівнем немедичного споживання наркотиків.

В країні спостерігається постійне зростання облікованих злочинів у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів з 25908 злочинів у 2015 році до 28774 у 2019 році, за чотири місяці 2020 року 10237. Злочини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів посідають третє за поширеністю місце (після злочинів проти життя та здоров`я та проти власності) серед усіх облікованих злочинів, а їх частка становить близько 10 %. (статистична інформація з Єдиного звіту про кримінальні правопорушення Офісу Генерального прокурора).

Тому на підставі викладеного, апеляційний суд констатує про наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).

Таким чином, колегія суддів приходить до переконання, що органом досудового розслідування була доведена неможливість застосування на даному етапі досудового розслідування відносно підозрюваної ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання встановленим вище ризикам та забезпечення її належної процесуальної поведінки.

Крім того, мета і обставини, що були підставою для обрання підозрюваній ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, є й надалі актуальними, зокрема, з огляду на поведінку останньої під час розгляду апеляційної скарги.

Так, у судові засідання апеляційного суду 15.09.2022 року та 26.09.2022 року, підозрювана ОСОБА_7 не з`явилась, про розгляд справи була повідомлена належним чином, та в обґрунтування її неявки захисником надалась ксерокопії довідки з медичного закладу, яка не засвідченні належним чином. Крім того, з наданих копій довідок сторони захисту не вбачається, що підозрювана ОСОБА_7 не може приймати участь у судових засіданнях. На думку апеляційного суду, така поведінка підозрюваної навпаки доводить, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не забезпечує виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків.

Крім того, прокурор у судовому засіданні зазначив, що наразі до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області скеровано клопотання про зміну запобіжного заходу ОСОБА_7 , оскільки остання не виконує, покладенні на неї обов`язки.

Пункт 2 ч. 1 ст. 409 КПК України передбачає, що підставою для скасування або зміни судового рішення судом апеляційної інстанції є невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження.

В свою чергу, п. 2 ч. 1 ст. 411 КПК України встановлює, що судове рішення вважається таким, що не відповідає фактичним обставинам кримінального провадження, якщо суд не взяв до уваги докази, які могли істотно вплинути на його висновки.

У той же час, у разі скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, апеляційний суд має у відповідності до вимог п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України постановити нову ухвалу за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, що є неможливо, оскільки на час розгляду апеляційної скарги, за клопотанням прокурора ухвалою слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 23.09.2022 року ОСОБА_7 продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту (номер провадження 1-кс/495/1968/22; номер справи 495/5542/22).

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню, а ухвала слідчого судді - скасуванню.

Керуючись статями 176, 177, 178,182, 183, 194, 196,197 370-372, 376, 404, 407, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 03 серпня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_7 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, в рамках кримінального провадження № 0000897, внесеного до ЄРДР 01.08.2022 року, - скасувати.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4