У Х В А Л А Справа № 932/5402/22

Іменем України Провадження № 1-кс/932/2704/22

21 вересня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

за участі

скаржника ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженого слідчого Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР,-

В С Т А Н О В И В:

19.09.2022 року до суду надійшла скарга ОСОБА_3 , у якій вона прохає визнати незаконною бездіяльність службових осіб СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у свідомому невнесенні інформації до ЄРДР про кримінальні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 129 КК України, згідно її заяви від 05.07.2022 року; зобов`язати службових осіб СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області невідкладно внести до ЄРДР відомості про кримінальні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 129 КК України, згідно її заяви від 05.07.2022 року.

Підставами для задоволення скарги вказала наступне. 05 липня 2022 року ОСОБА_3 звернулася до ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області із заявою про вчинення 13.05.2022 року, відносно неї кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 129 КК України. 14.07.2022 року слідчим суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська, було задоволено скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженого слідчого ДРУП ГУНП в Дніпропетровській та зобов`язано уповноважених службових осіб ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення, за заявою ОСОБА_3 від 05.07.2022 року. Ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 23.08.2022 року, було задоволено скаргу ОСОБА_3 , та зобов`язано службових осіб ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області протягом 24 годин, надати заявнику копію витягу з ЄРДР, про кримінальні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 129 КК України, за заявою ОСОБА_3 від 05.07.2022 року. 01.09.2022 року канцелярією ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 було надано копію витягу з ЄРДР, у якому було зазначено інформацію, яка не відповідає відомостям, які викладені у її заяві від 05.07.2022 року. Клопотання скаржника про внесення до ЄРДР інформації про кримінальні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 129 КК України від 12.09.2022 року, саботуються службовими особами СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області.

У судовому засіданні ОСОБА_3 підтримала вимоги, викладені у скарзі, пояснення надала аналогічні її тексту.

ДРУП ГУ НП у Дніпропетровській області про день, час та місце розгляду скарги повідомлено належним чином, однак у судове засідання явку свого представника не забезпечило, письмових заяв чи клопотань не надало.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Враховуючи викладене, скарга розглядається у відсутність слідчого.

Дослідивши матеріали скарги, прихожу до висновку про відмову у задоволенні скарги, з огляду на наступне.

Частиною першою статті 303 КПК України, передбачено можливість оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1, 2, 4 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні встановлено наступне. 05 липня 2022 року ОСОБА_3 звернулася до ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області із заявою про вчинення 13.05.2022 року, відносно неї кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 129 КК України.

У зв`язку із невнесенням відомостей до ЄРДР на підставі її заяви, вона звернулась до слідчого судді зі скаргою. Ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 14.07.2022 року зобов`язано ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області внести відомості до ЄРДР заявою ОСОБА_3 від 05.07.2022 року.

26.07.2022 року за заявою ОСОБА_3 було відкрите кримінальне провадження № 0000449, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 126 КК України. У короткому викладі обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, дізнавачем було зазначене наступне: «невстановлена особа штовхнула в груди ОСОБА_3 , чим спричинила фізичний біль заявниці.»

Порядок внесення відомостей до ЄРДР регламентований статтею 214 КПК та Положенням про ЄРДР, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020).

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 5 статті 214 КПК до ЄРДР вносяться короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, а також попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. З цими вимогами узгоджуються приписи Положення про ЄРДР, з огляду на які до реєстру вносяться відомості про, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Необхідність зміни стороною обвинувачення правової кваліфікації тієї самої події кримінального правопорушення, відомості про які вже внесені до ЄРДР, не є підставою для повторного внесення до ЄРДР відомостей щодо тієї ж події, але з іншою кваліфікацією. Вказане випливає з наступного.

Перш за все слід зважати на завдання, які вирішуються веденням ЄРДР. Реєстр утворений та ведеться відповідно до вимог КПК з метою забезпечення: реєстрації кримінальних правопорушень (проваджень) та обліку прийнятих під час досудового розслідування рішень, осіб, які їх учинили, та результатів судового провадження; оперативного контролю за додержанням законів під час проведення досудового розслідування; аналізу стану та структури кримінальних правопорушень, вчинених у державі; інформаційно-аналітичного забезпечення правоохоронних органів (пункт 3 розділу 1 Положення про ЄРДР).

Зміст пункту 7 розділу 4 Положення про ЄРДР передбачає здійснення перевірки наявності вже розпочатих досудових розслідувань за певним фактом саме по фактичним даним (дата вчинення кримінального правопорушення; територію вчинення правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; найменування юридичної особи; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові та дату народження особи, якій повідомлено про підозру), а не по правовій кваліфікації. Метою цього є недопущення ситуацій неодноразового внесення одних і тих же самих відомостей до ЄРДР під різними номерами.

Повторне внесення відомостей до ЄРДР за одними й тими ж обставинами незалежно від джерел надходження такої інформації не передбачається й оскільки відповідні заяви та повідомлення на підставі пункту 10 Глави 2 Розділу 2 та пункту 4 Розділу 5 Положення про ЄРДР реєструються як дублікат та окремо кримінальне провадження не обліковується, а отже і не розслідується.

Пункт 5 частини 5 статті 214 КПК містить поняття «попередня правова кваліфікація». Це свідчить про те, що кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, який у цьому аспекті розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події. Так, на початку досудового розслідування наявний лише обмежений обсяг відомостей про події. У ході досудового розслідування кількість, обсяг та якість виявлених відомостей збільшуються, і на момент завершення досудового розслідування справи відповідний суб`єкт кваліфікації повинен володіти всіма суттєвими, необхідними й достатніми даними про скоєне діяння (поведінку).

Точність правової кваліфікації кримінального правопорушення має суттєве значення для кримінального провадження, зокрема, для цілей визначення належної його підслідності, підсудності, визначення правового режиму здійснення негласних слідчих (розшукових) дій в конкретному кримінальному провадженні, застосування запобіжних заходів тощо.

Уточнення або зміна правової кваліфікації кримінального правопорушення, що є юридичною оцінкою вчиненого, наряду з можливими змінами фактичної сторони розслідуваного кримінального правопорушення, відбувається й через зміну раніше повідомленої підозри. Стаття 277 КПК не передбачає вимогу наводити у повідомленні про підозру (зміну раніше повідомленої підозри) обґрунтування прийняття такого процесуального рішення. При цьому КПК не містить умов для прийняття прокурором, слідчим такого рішення або ж умов щодо обсягу дій, які вони мають вчинити для того, щоб прийняти таке рішення (постанова ККС ВС у справі № 578/789/19 від 21.04.2021). Тобто необхідність зміни правової кваліфікації не завжди обумовлена встановленням нових фактичних даних, які на неї впливають, іноді вона викликана необхідністю виправити допущену помилку при встановленні попередньої кваліфікації злочину.

Процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне (частини 1, 3 статті 110 КПК).

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов до висновку, про наступне:

-зміна правової кваліфікації тих же самих фактичних обставин, які розслідуються у межах кримінального провадження, не потребує реєстрації нового кримінального провадження (окремого внесення відомостей про це до ЄРДР);

-КПК передбачає можливість зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення щодо підозрюваного шляхом повідомлення про нову підозру (зміну раніше повідомленої підозри), до повідомлення про підозру уточнення правової кваліфікації кримінального правопорушення може відбуватися шляхом прийняття слідчим, прокурором відповідного рішення у формі постанови.

Здійснення судового контролю з боку слідчого судді за діями слідчого, прокурора щодо правильності правової кваліфікації (у тому числі попередньої кваліфікації при внесенні відомостей заяви про кримінальне правопорушення до ЄРДР) на етапі досудового розслідування до повідомлення особи про підозру КПК не передбачено. Виправлення допущених слідчим помилок на цьому етапі можливе прокурором в рамках процесуального керівництва досудовим розслідуванням.

Зміна правової кваліфікації тих же самих фактичних обставин, які розслідуються у межах кримінального провадження, не потребує реєстрації нового кримінального провадження (окремого внесення відомостей про це до ЄРДР), що б фактично відбулося за умови задоволення скарги.

Самостійне визначення особою у заявах про злочин наявності певної статті КК та бажаної кваліфікації без наведення достатніх відомостей не може автоматично свідчити про те, що було вчинено саме ці злочини. Крім того, слідчий, прокурор не зобов`язаний вносити відомості до реєстру у точній відповідності зі змістом заяви в частині обраної заявником правової кваліфікації.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Той факт, що кримінальне провадження № 0000449 зареєстроване, свідчить про можливість (й обов`язок сторони обвинувачення) подальшого збирання доказів у цьому провадженні, що, у свою чергу, не виключає можливості як подальшого уточнення правової кваліфікації кримінального правопорушення, у тому числі й до правової кваліфікації за ч.1 ст. 296, ч.1 ст. 129 КК України, яку заявник вважає правильною. На процес збирання доказів можуть впливати й інші учасники кримінального провадження, зокрема, заявник та потерпілий, їх представники, шляхом подання на підтвердження своєї заяви речей і документів (пункт 2 частини 2 статті 60 КПК), подання доказів слідчому, прокурору, слідчому судді, суду, заявлення клопотань, надання пояснень тощо (частина 1 статті 56 КПК).

Таким чином на підставі наведеного та виходячи з того, що чинним кримінальним процесуальним законом не передбачено порядку повторного зобов`язання слідчого або прокурора внесення за тією ж самою заявою про скоєння кримінальних правопорушень відомостей до ЄРДР або змінити формулювання вже здійсненої дії щодо внесення відомостей до ЄРДР, слідчий суддя дійшов до висновку про відмову у задоволенні скарги.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу, що ОСОБА_3 є заявником у вищевказаному кримінальному провадженні, а тому вона не позбавлена можливості, в рамках зазначеного кримінального провадження, в порядку статті 220 КПК України, звертатися до слідчого або прокурора із відповідними клопотаннями. зокрема з приводу додаткових або нових відомостей, які на її думку стосуються цього провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 32, 40, 214, 303, 305, 307, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженого слідчого Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1