Справа №522/8396/22
Провадження №1-кс/522/4166/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 липня 2022 року місто Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, уродженки с. Андріїво-Іваново Роздільнянського району Одеської області, із середньою освітою, незаміжньої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , завідомо знаючи, що на території України відповідно до Указу Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_8 від 24.02.2022 №64/2022 (зі змінами, внесеними Указами від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, та від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-IX) та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ введено воєнний стан, Указом Президента України ОСОБА_8 від 14.03.2022 № 133/2022 та відповідно до Закону України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство» № 2117-ІХ від 03.03.2022 року, вчинила корисливий злочин при наступних обставинах:

Так, 05.06.2022 року приблизно о 16:54 годині, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , заздалегідь маючи злочинний умисел спрямований на таємне викрадання чужого майна, де підшукувала майно, яким можливо незаконно заволодіти.

В цей час, ОСОБА_4 проходячи повз вхідні двері до закладу харчування «VLavashe», за вищевказаною адресою, помітила біля його ганку припаркований електро-велосипед марки «Sasuntour», чорного кольору, вартістю 35,000 гривень, котрий був обіпертий на перила, який тимчасово залишив без нагляду ОСОБА_9 , в свою чергу ОСОБА_4 вирішила скористатися цим та визначила зазначений велосипед предметом свого злочинного посягання.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, переслідуючи корисливі мотиви, з метою особистого збагачення, переконавшись у відсутності поруч власника та інших сторонніх осіб, які б могли завадити її діям, будучи впевненою, що за нею ніхто не спостерігає та її дії носять таємний характер, скориставшись необачністю ОСОБА_9 , підійшла до велосипеда, та взявши до рук велосипед покотила його у напрямку вул. Старосінна площа м. Одеси, таким чином таємно викрала електро-велосипед марки «Sasuntour», чорного кольору, вартістю 35,000 гривень, який належить останньому.

Виконавши усі дії, спрямовані на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 залишила місце вчинення нею кримінального правопорушення разом із викраденим майном, яким в подальшому розпорядилася на власний розсуд.

Даним кримінальним правопорушенням потерпілому ОСОБА_9 спричинено матеріальний збиток на суму 35,000 гривень.

06.07.2022 року ОСОБА_4 повідомлено підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити.

Підозрювана та захисник заперечували проти задоволення клопотання слідчого, просили обрати особисте зобов`язання.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують його доводи, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до наступного висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення та виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами а саме: - Протоколом прийняття заяви від ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зазначає, що викрали належний йому електро-велосипед марки «Sasuntour»;

- Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зазначає, що 05.06.2022 року викрали належний йому електро-велосипед марки «Sasuntour»;

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка зазначає, що під час прогулянки зі своєю знайомою ОСОБА_4 , остання викрала велосипед який був припаркований біля закладу харчування «VLavashe», електро-велосипед чорного кольору з передньою вилкою білого кольору та синьою батареєю яка була розташована на рамі велосипеду;

- Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_10 в ході якого остання впізнала ОСОБА_11 на фото під №1;

- Протоколом огляду відеозапису з камер зовнішнього відео спостереження , розташованих за адресою: м. Одеса, вул. Пантелеймонівська, 17Б/1, та відеозаписи з «Безпечного міста».

Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування докази наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.

Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Наведені обставини щодо особи підозрюваної та тяжкість покарання, яке їй загрожує, свідчать про наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 ставиться необхідність запобігання переховування від органів досудового розслідування та суду. Підозрювана не має міцних соціальних зв`язків, до кримінальної відповідальності раніше не притягувалась.

На підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, враховуючи дані про особу підозрюваної, приходжу до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час не забезпечить належну поведінку підозрюваної, враховуючи ті обставини, що підозрюваною ОСОБА_4 вчинено злочин під час воєнного стану.

На разі обмеження прав та свобод людини, а саме зобов`язання не залишати житло під час можливих оголошень про повітряні тривоги на території м. Одеса наражає на ризик безпеки, у зв`язку з чим слідчий суддя вважає за необхідне застосування запобіжного заходу, пом`якшуючого умови обмеження прав та свободи людини.

Відповідно ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є:

1) особисте зобов`язання;

2) особиста порука;

3) застава;

4) домашній арешт;

5) тримання під вартою.

Отже в даному випадку більш м`яким запобіжним заходом ніж застосування запобіжного захожу вигляді домашнього арешту є застосування запобіжного заходу у вигляді застава.

Також, згідно із практикою Європейського суду з прав людини, судді слід мати на увазі, що розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Також практика Європейського суду з прав людини передбачає у разі належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого, пом`якшувати умови обмеження прав та свобод людини, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу.

Відповідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, отже відповідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно підозрюваної є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного у вигляді домашнього арешту та про необхідність у застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави у мінімальному розмірі в межах п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави, у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 49620,00 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень.

Підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, призначенням платежу: застава за підозрювану ОСОБА_4 , провадження по справі №1-кс/522/4166/22.

Покласти на підозрювану в межах строку досудового розслідування, що не перевищує 2 (два) місяці обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) не відлучатися за межі м.Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) докласти зусиль до пошуку роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явилась за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомила про причину своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: