Провадження 1-кп/387/140/21
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду

06 грудня 2021 року смт Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області в складі :

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області кримінальне провадження зареєстроване у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000325 від 12.10.2021 , яке надійшло з Кропивницького апеляційного суду за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Рівне Новоукраїнського району Кіровоградської області, зареєстрований АДРЕСА_1 , фактично проживає АДРЕСА_1 , громадянина України, освіта повна середня, учасник бойових дій, одружений, на утриманні має малолітню дитину ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , в силу ст.89 КК України, такий, що не має судимості,-

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.4 ст.296 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області 16 листопада 2021 року надійшов обвинувальний акт зареєстрований у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000325 від 12.10.2021 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.4 ст.296 КК України.

Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 17 листопада 2021 року було призначене підготовче судове засідання.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні просив постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає. Також просив здійснювати судовий розгляд за участі прокурора, захисника, представника потерпілого, обвинуваченого. Крім того, від прокурора надійшло клопотання про продовження обвинуваченому строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави, оскільки, на думку прокурора, ризики, які були підставою для обрання вказаного запобіжного заходу, продовжують існувати, а судовий розгляд у кримінальному провадженні не проводився.
Захисник та обвинувачений щодо призначення справи до судового розгляду не заперечували.

Щодо клопотання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні просила обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, так як обвинувачений вважається таким, що раніше не судимий, учасник бойових дій, проживає разом із матір`ю, одружений та має малолітнього сина. ЇЇ підзахисний свою вину визнає та у вчиненому розкаюється.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав свого захисника.

Заслухавши думку прокурора, захисника, представника потерпілого, обвинуваченого вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду з таких підстав: кримінальне провадження підсудне Добровеличківському районному суду Кіровоградської області; підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України не встановлено .

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого ОСОБА_5 , а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду, тому суд вважає за необхідне доручити Новоукраїнському РС №1 філії ДУ "Центр пробації в Кіровоградській області" скласти досудову доповідь відносно обвинуваченого ОСОБА_6 .

Щодо клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави, суд доходить до таких висновків.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, серед іншого вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Суд також враховує ухвали слідчого судді, згідно з якими була встановлена обґрунтованість підозри відносно обвинуваченого ОСОБА_5 . Також відносно зазначеної особи направлено до суду обвинувальний акт щодо вчинення кримінальних правопорушень за ч.1 ст.263, ч.4 ст.296 КК України.

Відповідно до п.п. 3, 4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Практика ЄСПЛ не вбачає тяжкість обвинувачення самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Як вбачається з матеріалів обвинувального акта, обвинувачений ОСОБА_5 раніше не судимий, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, одружений, має малолітнього сина, офіційно не працює, учасник бойових дій в зоні АТО.

Що стосується твердження прокурора про те, що обвинувачений перебуваючи на волі може вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватися від суду, а також впливати на свідків, то враховуючи, що зазначені обставини прокурором мають місце, а тому на думку суду таким ризикам може запобігти альтернативний запобіжний захід.

Посилаючись на недостатність застосування більш м`яких заходів для запобігання ризиків зазначених у клопотанні, прокурор вказує на тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 , проте вказане твердження не може бути прийнято до уваги, з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, прийнятої 04 листопада 1950 року та ратифікованої Україною 17 липня 1997 року, а також практики Європейського суду з прав людини.

Так, рішенням Європейського суду з прав людини від 01 червня 2006 року у справі «Мамедова проти Росії», визначено, що хоча суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, потребу подальшого позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.

Отже, прокурором не наведені достатні доводи, які б давали підстави вважати, що внаслідок застосування запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі, ОСОБА_5 буде ухилятися від суду. Не надано доказів про неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні. Суд, оцінюючи докази та враховуючи дані про особу обвинуваченого, зокрема те, що він раніше не судимий, має постійне місце проживання, позитивно характеризується за місцем проживання, учасник бойових дій, суд вважає, що вагомих підстав для продовження обвинуваченому ОСОБА_5 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою немає.

Отже у задоволенні клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 необхідно відмовити та застосувати щодо обвинуваченого запобіжний захід, який є співмірним з існуючими ризиками зазначеними у ст.177 КПК України, доцільним для забезпечення дієвості судового розгляду даного кримінального провадження, який забезпечить виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а саме цілодобовий домашній арешт.

Відповідно до частини першої та другої статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Таким чином, врахувавши вищезазначені обставини, суд дійшов до висновку, що запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту є достатній для запобігання ризикам передбачених статтею 177 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176 - 178, 183, 184, 186, 193, 196, 199, 309, 314-315, 331, 372, 400 КПК України,суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.4 ст.296 КК України, на 15 годину 00 хвилин 26 січня 2022 року в залі засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області (27000, Кіровоградська область, смт Добровеличківка, вулиця Центральна 119).

Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово за участю прокурора, захисника, представника потерпілого, обвинуваченого.

Доручити Новоукраїнському РС №1 філії ДУ "Центр пробації в Кіровоградській області" в строк до 18 січня 2021 року надати досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_5 .

Роз`яснити обвинуваченому, що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді. Участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді.

В задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 відмовити.

Клопотання адвоката ОСОБА_4 , яке підтримане обвинуваченим ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Змінити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.4 ст.296 КК України у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000325 від 12.10.2021, запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт на два місяці, звільнивши обвинуваченого з-під варти в залі суду, відразу після проголошення даної ухвали суду.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) цілодобово не залишати місце постійного проживання: АДРЕСА_1 ;

2) прибувати до суду або до визначеної службової особи за кожною вимогою;

3) не відлучатися із постійного місця проживання: АДРЕСА_1 ;

4) не відлучатися із населеного пункту з с.Рівне Новоукраїнського району Кіровоградської області без дозволу суду.

5) не змінювати місця проживання без дозволу суду;

6) утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні;

7) у разі наявності, здати на зберігання до Новоукраїнського РС УДМС у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Строк дії обов`язків визначити до 06.02.2022 (включно).

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом у якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до обвинуваченого може бути застосований більш жорсткий запобіжних захід і накладено грошове стягнення.

Згідно з ч.3 ст.181 КПК України направити копію ухвали для виконання до Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області, яке зобов`язати негайно поставити на облік обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що повідомити Добровеличківський районний суд Кіровоградської області.

Контроль за виконанням ухвали в частині зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт покласти на прокурора, який підтримує державне обвинувачення в суді.

Копію ухвали вручити прокурору, потерпілому, обвинуваченому, захиснику та направити зазначену ухвалу до Державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор».

Направити ухвалу суду до Новоукраїнського РВП ГУНП вКіровоградській області для виконання та контролю належного виконання обвинуваченим запобіжного заходу.

Ухвала в частині обраного запобіжного заходу може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Кропивницького апеляційного суду.

В іншій частині, ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Добровеличківського районного суду
Кіровоградської області ОСОБА_7