УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2021 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваних ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , захисників ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_11 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_19 від участі в розгляді клопотання слідчого в ОВС 1 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_20 , яке погоджене першим заступником Генерального прокурора ОСОБА_21 , про продовження строків досудового розслідування, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002376 від 08.12.2020,-

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_11 заявив відвід слідчому судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_19 від участі в розгляді клопотання слідчого в ОВС 1 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_20 , яке погоджене першим заступником Генерального прокурора ОСОБА_21 , про продовження строків досудового розслідування, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002376 від 08.12.2020.

В обґрунтування заяви адвокат вказує, що в неї виникли обґрунтовані сумніви в упередженості судді та неможливості ухвалення справедливого рішення. Так, 26.11.2021 ОСОБА_19 постановлено ухвалу в порядку ч. 2 ст. 376 КПК України про привід підозрюваного ОСОБА_4 у судове засідання, призначене на 16 год. 00 хв. 29.11.2021 до приміщення Шевченківського районного суду м. Києва. В той же час, перше судове засідання по справі №761/41607/21 було призначене на 11 год. 00 хв. 23.11.2021, та 21.11.2021 захисником, в інтересах ОСОБА_4 , на електронну адресу Шевченківського районного суду м. Києва направлено клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку із тим, що 10.11.2021 у ОСОБА_4 було виявлено короновірусну інфекцію, що підтверджується результатами дослідження та висновком лікаря від 10.11.2021, у зв`язку з чим на той час він знаходився на лікуванні. Адвокат ОСОБА_22 , у свою чергу, безпосередньо контактувала із своїм клієнтом, що також унеможливлювало її явку. Судове засідання було перенесене на 09 год. 00 хв. 26.11.2021, про що була отримана смс-повістка.

25.11.2021 адвокатом ОСОБА_22 в інтересах ОСОБА_4 подано клопотання про відкладення судового розгляду на електронну адресу Шевченківського районного суду м. Києва, у зв`язку з неможливістю її присутності та її підзахисного оскільки він на той час перебував на лікарняному. Однак, незважаючи на ці факти, суддею Шевченківського районного суду м. Києва була постановлена ухвала про привід підозрюваного ОСОБА_4 у судове засідання, призначене на 16 год. 00 хв. 29.11.2021. У зв`язку із тим, що наступне судове засідання по справі було призначене на 09 год. 00 хв. 26.11.2021, а повний текст ухвали про привід підозрюваного ОСОБА_4 мав оголошуватись 29.11.2021 о 08 год. 50 хв., на думку захисника ОСОБА_11 , вбачається упередженість судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_19 у неповідомлені сторони захисту про причини та мотиви приводу ОСОБА_4 та нехтування основоположними принципами та засадами здійснення кримінального судочинства, у зв`язку із хворобою адвоката ОСОБА_11 та підозрюваного ОСОБА_4 .

29.11.2021 захисником ОСОБА_11 подано заяву про ознайомлення із матеріалами судової справи до канцелярії Шевченківського районного суду м. Києва, у відповідь на яку їй були надані відповідні матеріали для ознайомлення. Незважаючи на те, що фактичне ознайомлення із матеріалами справи відбулося о 16:55 год. 29.11.2021 у матеріалах наданої справи були відсутні відповідні журнали судових засідань, з інформацією про судове засідання, що відбулося 26.11.2021 о 09 год. 00 хв., її клопотання про відкладення судового розгляду від 25.11.2021, а також повний текст ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_19 про привід підозрюваного ОСОБА_4 .

Крім того, при ознайомленні із матеріалами справи було виявлено, що 26.11.2021 слідчою суддею ОСОБА_23 прийнято рішення, яким ОСОБА_4 та іншим підозрюваним було призначено захисників з числа адвокатів Регіонального центру з надання безплатної вторинної допомоги в м. Києва для проведення окремої процесуальної дії, незважаючи на те, що захисником ОСОБА_4 у цьому кримінальному провадженні є ОСОБА_11 .

Зважаючи на вищеописані факти, у сторони захисту виникло тверде переконання в упередженості судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_19 при розгляді клопотання про продовження строків досудового розслідуванням у кримінальному провадженні №0002376 від 08.12.2020 року.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.12.2021 заява про відвід слідчого судді ОСОБА_19 розподілена на суддю ОСОБА_1 .

Слідчий суддя ОСОБА_19 в судове засідання на розгляд заяви про її відвід не з`явилася.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_11 заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_19 підтримала та просила її задовольнити, зазначила, що їй не зрозуміло про причини та мотиви приводу підозрюваного ОСОБА_4 , 29.11.2021 вони прибули на судове засідання, яке мало відбутися о 16 год. 00 хв., однак судове засідання не відбулося. При цьому її підзахисному призначили адвоката з безоплатної допомоги, у зв`язку з чим, на думку ОСОБА_11 , було порушене право на захист. Вважає, що слідча суддя не мала права приймати рішення про привід підозрюваного ОСОБА_4 , а також вважає, що в слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_19 склалось упереджене ставлення щодо сторони захисту.

Інші захисники, присутні в судовому засіданні заяву про відвід слідчого судді підтримали, з підстав у ній наведених, зауваживши, що були порушення щодо порядку виклику учасників, і щодо підстав для приводу підозрюваного, а також щодо залучення захисників з центру. При цьому повідомив, що сама слідча суддя повідомила про час розгляду заяви про її відвід, у зв`язку з чим вважає, що є порушення ст. 80 КПК України.

Підозрювані підтримали заяву про відвід слідчого судді.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував щодо задоволення зазначеної заяви, вказав на відсутність підстав для її задоволення та про намагання сторони захисту затягнути розгляд клопотання.

Вислухавши учасників судового процесу, дослідивши заяву та надані матеріали справи, суддя дійшла висновку про відмову в задоволенні заяви про відвід, виходячи з такого.

Слідчому судді ОСОБА_19 надійшло клопотання слідчого в ОВС 1 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_20 , яке погоджене першим заступником Генерального прокурора ОСОБА_21 , про продовження строків досудового розслідування, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002376 від 08.12.2020.

Під час розгляду даного клопотання адвокат ОСОБА_11 заявила відвід слідчому судді ОСОБА_19 з підстав, що в неї виникли обґрунтовані сумніви в упередженості судді та неможливості ухвалення нею справедливого рішення.

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.

Незалежність і об`єктивність судді в кожному кримінальному провадженні забезпечується, серед іншого, закріпленням чіткого переліку підстав для відводу від участі у цьому провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений ст. ст. 75-76 КПК України. Зокрема, зі змісту ст. 75 КПК України, зазначено, що участь судді у кримінальному проваджені виключається якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження та за наявності інших обставин, які викликають сумнів в його неупередженості.

Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити посилання на конкретні обставини, що об`єктивно можуть свідчити про упередженість судді та бути підтверджені відповідними доказами.

З практики Європейського суду з прав людини, особиста безсторонність суду, що означає відсутність упередженості або прихильності, презюмується, поки не надано доказів протилежного. При ухваленні рішення про те, чи є законна підстава побоюватися, що конкретний суддя або склад суду проявили недостатню неупередженість, думка відповідної особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи може це побоювання бути об`єктивно обґрунтованим (рішення у справах «Білуха проти України», «Веттштайн проти Швейцарії», «Мікалеф проти Мальти»).

Окрім того, визначаючись щодо наявності підстав для відводу судді, суд враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості: 1) суб`єктивний - беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі; 2) об`єктивний - визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справах П`єрсак проти Бельгії, Кіпріану проти Кіпру, Грівз проти Сполученого Королівства). Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність головуючого судді презюмується.

Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що цих вимог не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі Клейн та інші проти Нідерландів).

Таким чином, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Окрім того, згідно роз`яснення Пленуму Верховного Суду України в пункті 10 Постанови "Про незалежність судової влади" №8 від 13 червня 2007 року, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Розглядаючи заяву про відвід, суддя виходить із того, що при визначенні існування у даній справі законних підстав сумніватися в неупередженості судді ОСОБА_19 , позиції учасників, які заявляють відвід, мають важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому має наявність фактів, що дають можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Сумнів в упередженості повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, зміну його складу.

На переконання судді, в даному конкретному випадку не встановлено жодної обставини, яка б викликала розумний, об`єктивно обґрунтований сумнів в упередженості слідчої судді ОСОБА_19 під час розгляду клопотання слідчого.

Враховуючи, що під час судового розгляду не встановлено і учасниками судового процесу не доведено наявність обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в упередженості слідчого судді ОСОБА_19 і неможливості прийняття законного рішення у справі, оскільки незгода сторони із прийнятими процесуальними діями та рішеннями суду не є підставою для відводу..

Керуючись ст. ст. 75, 76, 81, 314-316, 372, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_11 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_19 від участі в розгляді клопотання слідчого в ОВС 1 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_20 , яке погоджене першим заступником Генерального прокурора ОСОБА_21 , про продовження строків досудового розслідування, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002376 від 08.12.2020 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1