УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2022 року м.Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання т.в.о. слідчого СВ ВП № 1 ХРУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Херсонської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні,

в с т а н о в и л а :

31 грудня 2021 року слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001690 від 30.09.2020 року, до шести місяців, тобто до 09 липня 2022 року включно.

Обґрунтування клопотання:

До ЧЧ Дніпровського ВП ХВП надійшло повідомлення про те, що ТОВ "АЛЕКС-АВТО-ТРАНС" вчинив незаконні дії, а саме: здійснив переоформлення автомобіля Mitsubishi Outlander, 2007 року випуску, р.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 на іншу особу, який було внесено як заставу при оформленні кредиту.

Попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення ч.1 ст.388 КК України.

Відомості про кримінальне правопорушення, передбачені ч.5 ст.214 КПК України, відповідно до вимог ч.ч.1, 4 ст.214 КПК України внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.09.2020 за №0001690 .

В ході досудового розслідування матеріалів вказаного кримінального правопорушення, було проведено ряд слідчих дій, які є недостатніми для встановлення особи, яка може бути причетна до скоєння даного кримінального правопорушення.

Відповідно до положень ст.12 КК України нетяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше п`яти років. Оскільки санкція ч. 1 ст. 388 КК України передбачає покарання у вигляді штрафу від однієї тисячі до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян , даний злочин відноситься до нетяжких.

Беручи до уваги, що для виконання додаткового проведення обсягу слідчих дій необхідний час, а строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні спливає 09.01.2022 року, виникла необхідність у продовженні строку досудового розслідування до шести місяців, а саме до 09.07.2022 року.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Згідно положень ч.4 ст.107 КПК України фіксування розгляду за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Мотивація суду:

Вивчивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відомості про кримінальне правопорушення за ч.1 ст.388 внесені до ЄРДР за № 0001690 30.09.2020 року.

Строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, відповідно до вимог ст.219 КПК України, завершується 09.01.2022 року.

Згідно змісту клопотання та доданих до нього документів досудове розслідування фактично не проводилося. За весь час досудового розслідування в день внесення відомостей до ЄРДР було допитано представника потерпілого - ОСОБА_5 . І за 12 місяців досудового розслідування не було вчинено жодної слідчої (розшукової) дії.

Клопотання слідчого за своїм змістом є цитуванням статей КПК України, які регулюють питання продовження строку досудового розслідування. У клопотанні не зазначено жодної конкретної слідчої дії, яку має намір вчинити слідчий, а лише загальні фрази « беручи до уваги, що для виконання додаткового проведення обсягу слідчих дій необхідний час», «виконання запланованих слідчих дій дасть можливість встановити осіб, які причетна до скоєння даного кримінального правопорушення та встановити об`єктивну істину у кримінальному провадженні». Такого поняття як «об`єктивна істина» КПК України не містить, а до клопотання не долучено план слідчих дій.

Вказані обставини вказують на те, що звернення слідчого із клопотанням про продовження строку досудового розслідування є формальним, направленим не з метою, яка передбачена КПК України, - дійсно вчинити всі слідчі дії, які є необхідними у даному кримінальному провадженні, але не могли бути вчинені з об`єктивних причин.

Практика Європейського Суду з Прав Людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (рішення у справі «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

А в рішенні ЄСПЛ у справі «Бучинська проти України» Суд констатував факт того, що не може дійти висновку, що органи влади зробили усе від них залежне для забезпечення оперативного та всебічного вжиття заходів для збору доказів, встановлення місцезнаходження та притягнення до відповідальності винних, бо за потреби зростаючих високих стандартів у сфері захисту прав людини та основоположних свобод, неминуче вимагається більша рішучість при оцінці порушень основоположних цінностей демократичного суспільства ( «Сельмуні проти Франції, заява № 235803/94, параграф 95, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, параграфи 148, 149), оскільки тягар доведення можна покласти на органи влади, адже саме вони мають надати задовільні та переконливі пояснення ( «Салман проти Туреччини, заява № 21986/93, п. 100, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, параграф 150).

В пункті 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» розтлумачено, що за статтею 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод держава зобов`язана «гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції», що також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування. Розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Слідство у даному кримінальному провадженні було не те, що неефективним, воно взагалі не здійснювалося і підстав для продовження строків немає.

Керуючись ст.ст.219, 294, 295-1 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и л а:

Відмовити слідчому в задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0001690 від 30.09.2020 року.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1