Провадження №1-кс/369/3184/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10.12.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід судді у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

08.12.2021 року захисником обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_3 заявлено відвід судді у кримінальному провадженні за обвинувальним актом по кримінальному провадженню № 0000136 відносно обвинуваченого ОСОБА_4 . Заява про відвід вмотивована тим, що у підготовчому судовому засіданні захисником обвинуваченого було заявлено клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, в зв`язку з невідповідністю вимогам КПК. Клопотання мотивоване тим, що прокурор зобов`язаний не пізніше трьох днів після отримання матеріалів дізнання разом з повідомленням про підозру, звернутися до суду з обвинувальним актом. Однак ухвалою від 29.11.2021 року справа призначене до судового розгляду. Призначаючи справу до судового розгляду та відмовляючи у задоволенні клопотання захисника, суд в порушення вимог закону, в ухвалі не зазначив повністю суть доводів, з достатньою повнотою не перевірив. В ухвалі суду переконливих аргументів на спростував всіх доводів захисника не навів. Враховуючи викладене просив суд заяву про відвід судді ОСОБА_5 по кримінальному провадженню по обвинуваченню ОСОБА_4 у справі № 369/10836/21 задовольнити.

У судове засідання заінтересовані особи не з`явились, що не перешкоджає розгляду заяви без їх участі.
Дослідивши матеріали заяви про самовідвід, приходжу до наступного висновку.
Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

Як зазначено вище, підставою, яка викликає сумнів в об`єктивності та неупередженості судді та зазначена в заяві є незгода з прийняттям судом рішення.

Так, прийняття судом рішення по справі, з яким не згодна сторона не є безумовною підставою для відводу, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості суддів, яка діє до тих пір поки не доведено інше. Будь-яких доказів зацікавленості судді в матеріалах справи відсутні.

Вивчивши заяву, суд приходить до переконання, що заява не підлягає задоволенню, оскільки захисником обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_3 не надано суду доказів наявності обставин, передбачених ст. 75 КПК України, що виключають участь судді у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України.

Незгода учасників судового розгляду з процесуальним рішеннями суду, не є підставою для відводу судді, вказані рішення можуть бути оскаржені разом із кінцевим рішенням по справі. Інших обставин, які б свідчили про необ`єктивність та упередженість судді ОСОБА_5 при судовому розгляді зазначеного кримінального провадження, не встановлені.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст.75,76,81 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити захиснику ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід судді у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1