Справа № 463/7046/19
Провадження № 1-кп/456/45/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2022 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4

з участю прокурора ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9

обвинувачених ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,

представника потерпілого ОСОБА_14

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Стрий, при здійсненні судового провадження в режимі відеоконференції з Лубенським міськрайонним судом Полтавської області при розгляді обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань №0000524 від 25.09.2018 відносно ОСОБА_10 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.3 ст.28 - ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_11 , яка обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.3 ст.28 - ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_12 , яка обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.5 ст.191, ч.3 ст.28 - ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_13 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27 - ч.5 ст.191 КК України, питання про звернення до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на дії адвоката,

в с т а н о в и в :
В провадженні Стрийського міськрайонного суду Львівської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань №0000524 від 25.09.2018 відносно ОСОБА_10 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.3 ст.28 - ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_11 , яка обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.3 ст.28 - ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_12 , яка обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.5 ст.191, ч.3 ст.28 - ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_13 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27 - ч.5 ст.191 КК України.

В даному кримінальному провадженні захист інтересів обвинуваченого ОСОБА_10 здійснює на підставі ордеру ЛВ №151986 від 12.09.2019 та свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю № 281 від 07.06.1994, адвокат ОСОБА_8 .
В судовому засіданні колегією суддів поставлено на обговорення питання про звернення до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області з питанням про притягнення адвоката ОСОБА_8 до відповідальності за зловживання процесуальними правами, зокрема подачею чисельних заяв та клопотань, які спрямовані на затягування розгляду кримінального провадження та порушення розумних строків розгляду справи, які визнано колегією суддів безпідставними та в задоволенні яких впродовж розгляду кримінального провадження неодноразово відмовлено.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_10 адвокат ОСОБА_8 заперечив питання поставлене на обговорення, вважає, що здійснює захист інтересів обвинуваченого на підставі закону.

Адвокат ОСОБА_9 та обвинувачений ОСОБА_10 заперечили вказане питання.

Адвокат ОСОБА_7 вважає, що захисник обрав свій спосіб захисту інтересів обвинуваченого.

Інші учасники думку з приводу вказаного питання не висловили.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, вважає, що слід повідомити Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Львівської області про наявність в діях адвоката ОСОБА_8 ознак дисциплінарного проступку у зв`язку з порушенням ними Правил адвокатської етики, виходячи з наступного.
Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка закріплює право на справедливий суд, кожна людина має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Поняття «розумний строк» оцінюється з урахуванням низки критеріїв, у тому числі - специфіки кримінальної справи, кількості епізодів звинувачення, поведінки сторін тощо, та не може визначатись однаково для кожної справи.

Відповідно до вимог ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Відповідно до вимог ст. 20 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені КПК України.

У відповідності до загальних засад кримінального провадження учасники кримінального провадження та їх представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Зловживання процесуальними правами визначається як дії, що суперечать завданню кримінального провадження.

Так згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що розумність тривалості провадження має бути оцінена в світлі конкретних обставин справи з врахуванням певних критеріїв, серед яких складність справи та поведінка заявника (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції», «Вергельський проти України»).

У розумінні ЄСПЛ сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Оцінюючи поведінку заявника, необхідно брати до уваги, зокрема, і факти невиконання ним процесуальних обов`язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

В ухвалі Верховного Суду у справі №676/7346/15-к від 30.05.2018 вказано про те, що хоча у КПК України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загально правовим принципом і поширюється на всі галузі права.

В ухвалі Верховного Суду у справі № 202/4467/14-к від 17.09.2019 зазначено: «Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 7 липня 1989 року, вказував на недопустимість зневілювання ключового принципу - верховенства права у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом».

Поряд із цим, ККС ВС у постанові від 09.04.2019 року у справі № 306/1602/16-к зауважує, що процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання. При цьому в ухвалі від 18.09.2018 року у справі № 1-9/11 суд виходить із позиції, що законодавець чітко передбачив правила поведінки сторін у кримінальній справі на подання доказів, участь в їх дослідженні та доведенні їх переконливості, виступ у судових дебатах, оскарження процесуальних рішень суду, тобто учасники судового процесу мають діяти відповідно до загальних положень судового розгляду, а не зловживати своїми правами.

Так, такими, що спрямовані на затягування розгляду кримінального провадження та порушення розумних строків його розгляду, колегія суддів визнає наступні процесуальні дії захисника ОСОБА_8 :

-подання клопотання про залучення обвинуваченого ОСОБА_10 до участі в кримінальному провадженні як потерпілого /розгляд клопотання, яке визнано колегією суддів безпідставним, тривало з 11:56 год. до 12:38 год. 22 січня 2020 року/;

-подання клопотання про зміну порядку дослідження доказів, зобов`язання суду роз`яснити обвинувачення обвинуваченому, які визнано судом безпідставними /розгляд клопотання тривав з 11:19 год. до 12:21 год., з 13:59 до 14:20 год. 21 січня 2021 року/;

-подання заяви про відвід колегії суддів, яку визнано судом безпідставною / розгляд заяви тривав з 12:09 год. до 13:39 год. 26 лютого 2021 року/;

-подання клопотання про визнання недопустимим доказу заяви про залучення до участі в справі в якості потерпілого, яке залишено без розгляду / 11:09 год. 05 березня 2021 року/;

-подання клопотання про виклик свідків для дослідження письмового доказу, яке визнано судом безпідставним /розгляд клопотання тривав з 11:27 год. до 11:32 год. 09 квітня 2021 року/;

-подання клопотання про повторний розгляд заяв, яке визнано судом безпідставним /розгляд клопотання тривав з 11:16 год. до 11:25 год. 23 квітня 2021 року/;

-подання клопотання про виключення з числа доказів документів, яке повернуто захиснику /розгляд клопотання тривав з 12:56 год. до 13:04 год. 18 червня 2021 року/;

-подання клопотання про оголошення обвинуваченому суті обвинувачення та зобов`язання прокурора відкрити матеріали кримінального провадження, в задоволенні якого відмовлено за безпідставністю /розгляд клопотання тривав з 10:16 год. до 10:38 год. 24 вересня 2021 року/;

-подання клопотання про повторне дослідження письмового доказу, яке визнано судом безпідставним /розгляд клопотання тривав з 10:23 год. до 10:35 год. 22 жовтня 2021 року/;

-подання заяви про відвід головуючого судді ОСОБА_1 , яку визнано колегією суддів безпідставною / розгляд заяви тривав з 11:39 год. до 12:53 год. 10 грудня 2021 року/;

-подання клопотання про скасування арешту грошових коштів та виклику свідків, які визнано колегією суддів безпідставними /розгляд клопотання тривав з 14:42 год. до 15:29 год. 24 грудня 2021 року/;

-подання заяви про відвід головуючого судді ОСОБА_1 , яку визнано колегією суддів безпідставною / розгляд заяви тривав з 10:19 год. до 11:11 год. 23 лютого 2022 року/;

-подання клопотання про встановлення події кримінального правопорушення, яке визнано судом безпідставним /розгляд клопотання тривав з 11:14 год. до 11:23 год. 23 лютого 2022 року/.

З наведеного вбачається, що захисником неодноразово подано заяви та клопотання, які визнано судом безпідставними, такими, що суперечать вимогам КПК України, і розгляд таких порушує розумні строки розгляду кримінального провадження.

Так, практикою Європейського суду з прав людини, п. «с» ч. 3 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено «призначення» захисника, який би в інтересах обвинуваченого здійснював юридичну допомогу практично й ефективно, забезпечуючи достатній захист. Оцінити, чи було це юридичне представництво практичним та ефективним, можна лише на основі конкретних обставин справи, розглядаючи процес у цілому (рішення ЄСПЛ «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року, «Імбріоша проти Швейцарії» від 24 листопада 1993 року, «Дауд проти Португалії» від 21 квітня 1998 року, «Куліковський проти Польщі» від 21 грудня 2010 року). Як вважає ЄСПЛ, ведення захисту, по суті, є справою обвинуваченого та його адвоката, тобто це переважно питання взаємовідносин між ними, незалежно від того, чи призначається захисник у межах надання правової допомоги, чи оплачується приватно, а відповідно до згаданої норми Конвенції втручання компетентних державних органів вимагається лише в тих випадках, коли факт незабезпечення адвокатом ефективного представництва є очевидним або будь-яким чином переконливо доведений до їх відома (рішення ЄСПЛ «Санніно проти Італії» від 27 квітня 2006 року, «Кускані проти Сполученого Королівства» від 24 вересня 2004 року).

Кримінальне провадження відносно ОСОБА_10 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.3 ст.28 - ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_11 , яка обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.3 ст.28 - ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_12 , яка обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.5 ст.191, ч.3 ст.28 - ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_13 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27 - ч.5 ст.191 КК України було передано для розгляду вказаному складу суду 11.10.2019. Судом розпочато дослідження письмових доказів, однак зважаючи на чисельні клопотання сторони захисту, які в більшості випадків визнані судом безпідставними, суд позбавлений можливості продовжити дослідження доказів, оскільки сторона захисту не дотримується порядку, встановленого судом, і щоразу після початку судового засідання подає чисельну кількість клопотань та заяв. Суд не заперечує право сторони на реалізацію прав наданих законом, однак звертає увагу, що в більшості випадків адвокат ОСОБА_8 , не дотримується процесуальних норм закону, свідомо ігнорує зауваження суду, і як висновок зловживає процесуальними правами наданими йому законом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) відзначає, що право на суд, одним із аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може підлягати певним обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності апеляції. Тим не менш, застосовані обмеження не повинні впливати на користування правом у такий спосіб і до такої міри, що саму його суть буде порушено. Крім того, обмеження відповідатимуть вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенції), якщо вони переслідують законну мету та існує розумне співвідношення пропорційності між використаними засобами та метою, що переслідується (див. рішення від 3 листопада 2009 року у справі «Давран проти Туреччини» («Davran v. Turkey»), заява №18342/03, § 37; рішення від 15 вересня 2016 року у справі «Йохансен проти Німеччини» («Johansen v. Germany»), заява № 17914/10, § 44 та ін.).

При цьому ЄСПЛ окремо наголошує, що саме національні суди уповноважені тлумачити національні процесуальні правила, такі як строки, покликані забезпечувати правову визначеність; роль Суду зводиться лише до перевірки того, чи є наслідки такого тлумачення сумісними з Конвенцією (див. рішення від 15 вересня 2016 року у справі «Йохансен проти Німеччини» («Johansen v. Germany»), заява № 17914/10, § 45 та ін.)

За таких обставин, своїми діями адвокат ОСОБА_8 , маючи статус адвоката, право на зайняття адвокатською діяльністю, використовує його у спосіб, який прямо суперечить закону, чим порушує право обвинувачених на розгляд цього провадження у розумні строки, що призводить до невиправданого затягування судового розгляду справи, та суперечить вимогам КПК України.

Відповідно до статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є, крім іншого, невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків.

Статтею 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Згідно з ч. 3 ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до вимог п.п. 3.3 п.3 Рішення № 37 Ради адвокатів України «Про встановлення плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) до кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури» від 18 червня 2020 року, суди звільнені від плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) до кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до вимог п.10 Положення «Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність» із доповненнями, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 15 листопада 2019 року № 149, до заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено - заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали, постанови, звернення суддів.

Враховуючи вищевикладене, суд, вважає поведінку адвоката ОСОБА_8 , під час судових засідань у кримінальному провадженні, такою, що свідчить про свідоме зловживання адвокатом процесуальними правами, спрямовану на невиправдане затягування розгляду справи, у зв`язку з чим необхідно звернутися до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області з клопотанням про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності з підстав порушення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність", Правил адвокатської етики.

При вирішенні Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_8 , колегія суддів просить врахувати, що кримінальне провадження відносно ОСОБА_10 за ч.5 ст.191, ч.3 ст.28 - ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_11 за ч.5 ст.191, ч.3 ст.28 - ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_12 за ч.5 ст.27 ч.5 ст.191, ч.3 ст.28 - ч.1 ст.366 КК України, ОСОБА_13 за ч.5 ст.27 - ч.5 ст.191 КК України, становить значний суспільний інтерес, справа викликала суспільний резонанс, а відтак, перед судом стоять завдання не лише забезпечити права обвинувачених на справедливий судовий розгляд, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Крім цього, колегія суддів зауважує, що у даному кримінальному провадженні це вже третє звернення суду до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області з питанням про притягнення адвоката ОСОБА_8 до дисциплінарної відповідальності.

Зважаючи на те, що ухвали постановлені колегією суддів у вказаному кримінальному провадженні відносно адвоката ОСОБА_8 та чисельні зауваження колегії суддів адвокату не дали жодного результату, адвокат продовжує нехтувати своїми обов`язками, колегія суддів вважає за необхідне копію ухвали надіслати на адресу кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області для виконання та для відмова Вищій кваліфікаційно дисциплінарній комісії адвокатури, залишивши за собою право на оскарження рішення, прийнятого за наслідками розгляду такої ухвали.
На підставі викладеного, керуючись ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 126, 129 Конституції України, ст.ст.2, 45, 7, 75-81, 330, 369, 372 КПК України, ст. 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Правилами адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним Зїздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017, колегія суддів,-

п о с т а н о в и л а :
Повідомити Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Львівської області про наявність в діях адвоката ОСОБА_8 ознак дисциплінарного проступку у зв`язку з встановленням умисного характеру дій захисника обвинуваченого ОСОБА_10 - адвоката ОСОБА_8 , направленого на невиправдане затягування процесу та зловживання своїми процесуальними правами.
Порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_8 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 281 від 07.06.1994; видане на підставі рішення атестаційної палати Львівської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 07.06.1994 №8).
Повідомити Стрийський міськрайонний суд Львівської області у передбачений законодавством строк про результати розгляду даної ухвали.
Копію ухвали надіслати на адресу кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області для виконання та для відмова Вищій кваліфікаційно дисциплінарній комісії адвокатури, залишивши за собою право на оскарження рішення, прийнятого за наслідками розгляду такої ухвали.
Повний текст ухвали проголошений 28 лютого 2022 року о 17.30 год..
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, прийняте за результатами розгляду справи.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3