Справа № 496/1461/21
Провадження № 1-кс/496/1431/21
У Х В А Л А

31 серпня 2021 року м. Біляївка
Слідчий суддя Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах цивільного позивача ОСОБА_3 про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, за матеріалами кримінального провадження за № 0000704 від 03.08.2020 року, за ознаками ч. 4 ст. 189 КК України,
В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_2 , яка діє в інтересах цивільного позивача ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, за матеріалами кримінального провадження за № 0000704 від 03.08.2020 року, за ознаками ч. 4 ст. 189 КК України, в якому просить вжити заходи забезпечення у кримінальному провадженні цивільного позову ОСОБА_3 про солідарне стягнення заподіяної кримінальним правопорушенням шкоди, загалом в сумі 2599319,24 грн, шляхом арешту майна цивільних відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вартістю, що не перевищує ціну позову, а саме: 1) об`єкт нерухомого майна: гаражний бокс № НОМЕР_1 , ряд НОМЕР_2 , загальною площею 32.9 кв.м, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, власник: ОСОБА_6 , вартістю 6 000 доларів США, що еквівалентно станом на 24.03.2021 року по курсу НБУ 27, 7295 грн. за 1 долар США - 166 377 грн.; 2) частку 50/100 об`єкта нерухомого майна: господарська будівля, загальною площею 238.6 кв.м, розташована за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, власник: ОСОБА_6 , вартістю 25000 доларів США, що еквівалентно станом на 24.03.2021 року по курсу НБУ 27, 7295 грн. за 1 долар США - 346618,75 грн; 3) частку1/4 об`єкта нерухомого майна: виробничі та невиробничі будівлі та споруди, загальною площею 1345,2 кв.м, розташованих за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 237, власник: ОСОБА_6 , вартістю 15000 доларів США, що еквівалентно станом на 24.03.2021 року по курсу НБУ 27,7295 грн. за 1 долар США - 415942,50 грн; 4) частку 1/4 об`єкта нерухомого майна: виробничі та невиробничі будівлі та споруди, загальною площею 1345,2 кв.м, розташованих за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 237, власник: ОСОБА_5 , вартістю 15000 доларів США, що еквівалентно станом на 24.03.2021 року по курсу НБУ 27,7295 грн за 1 долар США - 415942,50 грн, загалом майно вартістю 1344880,70 грн.
Вивчивши матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя вважає, що воно підлягає поверненню заявнику, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або інших осіб можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з п. 1, п. 2 ч. 3 ст. 171 КПК України у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Положеннями п. 4 ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Виходячи зі змісту зазначеної норми закону, накладення арешту на майно з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, передбачає наявність обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні.
Однак доказів пред`явлення цивільного позову у кримінальному провадженні, про що ОСОБА_2 вказує у клопотанні, як і документів, підтверджуючих ОСОБА_3 статус саме як потерпілого у даному кримінальному провадженні, немає.
Більш того, до клопотання не додано підтвердження того, що ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , які є власниками майна, мають процесуальний статус підозрюваних у кримінальному провадженні за № 0000704 від 03.08.2020 року, за ознаками ч. 4 ст. 189 КК України, що виключає можливість для застосування відносно останніх такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна з метою забезпечення цивільного позову.
Також, у порушення п. 2 ч. 3 ст. 171 КПК до матеріалів клопотання не долучено доказів завдання ОСОБА_3 моральної шкоди та розміру цієї шкоди.
Як слідує із тексту клопотання, частина майна належить не підозрюваним у кримінальному провадженні, а третім особам, про що вказує сама потерпіла, тоді як за змістом ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті (відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), накладається виключно на майно підозрюваного.
Частиною 8 ст. 170 КПК України визначено, що вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.
Сума заподіяної матеріальної та моральної шкоди у даному кримінальному провадженні визначена у розмірі 2599319,24, але при цьому не визначена вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, яка повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові.
Тобто, слідчому судді не зрозуміло, чим керувався заявник, зазначаючи вказану ціну нерухомого майна, у зв`язку з чим слідчий суддя позбавлений можливості перевірити вказану заявником вартість нерухомого майна. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.
Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що долучена до клопотання Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна датована 24.03.2021 року та 14.09.2020 року, а не станом на дату подання клопотання до суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Однією з ключових переваг подання цивільного позову на стадії досудового розслідування є можливість цивільного позивача самостійно звернутися до слідчого судді з клопотанням про забезпечення цивільного позову, оскільки така можливість в підготовчому судовому засіданні не передбачена.
Отже, цивільним позивачем необхідно довести підстави для арешту майна відповідними доказами, в першу чергу спрямованими на встановлення заподіяної кримінальним правопорушення шкоди, та докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди, які не представлені у поданому клопотанні.
Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Враховуючи викладене, оскільки у вказаному клопотанні є недоліки, які унеможливлюють судовий розгляд даного клопотання, слідчий суддя вважає необхідним матеріали клопотання повернути представнику цивільного позивача для усунення недоліків та виконання вимог Кримінального процесуального кодексу України.
Керуючись ст. 171- 173 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання ОСОБА_2 , яка діє в інтересах цивільного позивача ОСОБА_3 про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, за матеріалами кримінального провадження за № 0000704 від 03.08.2020 року, за ознаками ч. 4 ст. 189 КК України - повернути для усунення недоліків протягом 72 годин.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1