УХВАЛА
Іменем України

18.10.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, внесене дізнавачем СД Відділу №1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000493 від 08.10.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, та додані до нього матеріали,-

ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернулась з клопотанням, в якому просить накласти арешт на телевізор марки «МІРТА», вилучений в ході проведення огляду місця події від 11.10.2021 року та позбавити власника ОСОБА_5 , третіх осіб права відчужувати та розпоряджатися вищевказаним майном.

У клопотанні вказано, що проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 05.10.2021 року по 07.10.2021 року не встановлена особа, проникла до будинку шляхом розбиття вікна, що за адресою: АДРЕСА_1 , звідки викрала телевізор марки " МІРТА", чим спричинила ОСОБА_5 матеріального збитку, який встановлюється.

11.10.2021 року під час огляду місця події у ОСОБА_6 , вилучено телевізор марки «МІРТА», який він добровільно видав працівникам поліції.

В обгрунтування клопотання слідчий вказала, що у відповідності до ст. 170 КПК України, телевізор марки «МІРТА» вилучений в ході огляду місця події від 11.10.2021 року є речовим доказом, з метою його збереження необхідно накласти арешт, оскільки не накладення арешту призведе до знищення та втрати слідів, її пошкодження, псування та знищення або передачі, відчуженні третім особам.

Слідчим ОСОБА_3 заявлено клопотання про проведення розгляду справи без її участі.

Від володільця тимчасово вилученого майна ОСОБА_5 надійшла заява про проведення розгляду справи без його участі, не заперечував щодо накладення арешту на майно.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються підчас кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні Відділу поліції №1 Житомирського районного відділення поліції перебуває кримінальне провадження № 0000493 від 08.10.2021 року здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. за фактом крадіжки телевізора марки «МІРТА».

Доводи клопотання підтверджуються, зокрема, протоколом огляду місця події від 11.10.2021 року, постановою слідчого ОСОБА_3 від 11.10.2021 року про визнання телевізора марки «МІРТА» речовим доказом у кримінальному провадженні.

Врахувавши обставини вчиненого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого про те, що вилучений телевізор є речовим доказом у кримінальному провадженні, відповідає критеріям статті 98 КПК України, взявши до уваги мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на телевізор марки «МІРТА», вилучений в ході проведення огляду місця події від 11.10.2021 року.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1