Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

16.10.2021 Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у військової та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
у присутності ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львів, українця, громадянина України, з вищою освітою, військовослужбовця військової служби за контрактом військової частини НОМЕР_1 , одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого /зі слів/,
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,
в с т а н о в и в:
Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
В ході досудового розслідування встановлено, що 15 жовтня 2021 року приблизно о 00 годині 30 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи біля закладу «Чік-чірік», який знаходиться за адресою: Київ, Контрактова площа, 2/1, вчинив хуліганство із застосуванням предмету, схожого на ніж, та спричиненням тілесних ушкоджень ОСОБА_7 та ОСОБА_8 за наступних обставин.
Так, 15 жовтня 2021 року приблизно о 00 годині 30 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи біля закладу «Чік-чірік», який знаходиться за адресою: Київ, площа Контрактова, 2/1, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, маючи при собі заздалегідь заготовлений предмет, схожий на ніж, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, зухвало ігноруючи норми моралі та етики, розв`язав конфлікт з ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , в результаті чого ОСОБА_8 спрямував струю аерозольного засобу в обличчя ОСОБА_5 та почав тікати.
В подальшому ОСОБА_5 , перебуваючи біля закладу «Чік-чірік», який знаходиться за адресою: Київ, площа Контрактова, 2/1, продовжуючи свої хуліганські дії, наздогнав ОСОБА_8 , тримаючи заздалегідь заготовлений для нанесення тілесних ушкоджень предмет, схожий на ніж, в правій руці, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, зухвало ігноруючи норми моралі та етики, наніс останньому вказаним предметом приблизно п`ять ударів в область живота та грудної клітини, після чого обоє впали на асфальт, внаслідок чого ОСОБА_5 заподіяв ОСОБА_8 тілесне ушкодження у вигляді колото-різаної рани грудної клітини зліва з формуванням лівостороннього гемопневмоторакса, пошкодження лівого купола діафрагми, колото-різаної рани черевної порожнини з пошкодженням селезінки, непроникаючої колото-різаної рани спини.
В цей же час, до ОСОБА_5 та ОСОБА_8 підбіг ОСОБА_7 для того, щоб розняти останніх та відтягнув ОСОБА_5 від ОСОБА_8 , після чого ОСОБА_5 , продовжуючи свої хуліганські дії, тримаючи заздалегідь заготовлений для нанесення тілесних ушкоджень предмет, схожий на ніж, в правій руці, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, зухвало ігноруючи норми моралі та етики, наніс ОСОБА_7 вказаним предметом два удари в область живота та грудної клітини, внаслідок чого заподіяв останньому тілесне ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення грудної клітини зліва, черевної порожнини з пошкодженням лівого купола діафрагми.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю (хуліганстві), вчиненому із застосуванням іншого предмета, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
На підставі зібраних доказів 15 жовтня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296КК України.
Під час проведення слідчих (розшукових) дій по вказаному кримінальному провадженні здобуто достатніх даних підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, що підтверджується наступними доказами:
-прийнято заяву про кримінальне правопорушення від 15.10.2021;
-проведено огляд місця події за адресою: м. Київ, вул. Сагайдачного, 24 від 15.10.2021;
-допитано як потерпілого ОСОБА_7 від 15.10.2021;
-проведено пред`явлення особи для впізнання за фотознімками із потерпілим ОСОБА_7 від 15.10.2021;
-допитано в якості свідка ОСОБА_9 від 15.10.2021;
-проведено пред`явлення особи для впізнання за фотознімками із свідком ОСОБА_9 від 15.10.2021;
-допитано в якості свідка ОСОБА_10 від 15.10.2021;
-проведено пред`явлення особи для впізнання за фотознімками із свідком ОСОБА_10 від 15.10.2021;
-допитано в яості свідка ОСОБА_11 від 15.10.2021;
-допитано в якості свідка ОСОБА_12 від 15.10.2021;
-протокол огляду відеозапису від 15.10.2021;
-довідка №230 з КМКЛ ШМД від 15.10.2021;
-довідка №27 з Київської обласної клінічної лікарні від 15.10.2021;
-допитано в якості підозрюваного ОСОБА_5 від 15.10.2021;
-протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 15.10.2021 року;
-обґрунтованим повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Відповідно до ст. 12 КК України ч. 4 ст. 296 КК України віднесено до тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.
Враховуючи зазначені обставини, метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання наступним ризикам:
- переховування від органів досудового розслідування та/або суду;
- незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
- ризик вчинення інших кримінальних правопорушень.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Захисник ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою. Адвокатом подано письмові заперечення на клопотання. Суть заперечень зводиться до того, що затримання ОСОБА_5 було незаконним; жоден із ризиків не існує; ОСОБА_5 одружений, має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, перебуває на військовій службі у Збройних Силах України; здійснює постійну допомогу хворому дідусю. Крім того, захисник посилалася на неналежну поведінку в суспільстві потерпілих осіб, на підтвердження чого надано знеособлені рішення з Єдиного реєстру судових рішень. Адвокат просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням/обмеженням волі.
Підозрюваний підтримав повністю думку свого захисника.
За клопотанням сторони захисту в судовому засіданні було допитано свідка ОСОБА_13 , яка повідомила суду, що вона працює офіцером-психологом батальйону охорони військової частини НОМЕР_2 та з липня місяця 2018 року знайома з ОСОБА_5 . Свідок повідомила суду, що підозрюваний має високі морально-ділові якості, толерантний до навантажень, проявів девіантної поведінки за час проходження служби не було. В конфліктних ситуаціях свідок підозрюваного не бачила, сам він конфліктів ніколи не створював.
Заслухавши прокурора, захисника, підозрюваного, показання свідка, вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого з наступних підстав.
Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.
Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Мета та підстави застосування запобіжного заходу визначені ст. 177 КПК України, а обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу ст. 178 КПК України.
Судом було встановлено, що 15.10.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України (кримінальне провадження №0001862).
Стаття 192 КПК України передбачає право слідчого за погодженням з прокурором звернутися із клопотанням про застосування запобіжного заходу до особи, яку затримано без ухвали про дозвіл на затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_14 , оформлене відповідно до вимог ст.184 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розпис підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу тримання під вартою, а також копій матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч.3 ст.184 КПК України.
15.10.2021 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст.177 КПК України.
Відповідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме:
-заявою про кримінальне правопорушення від 15.10.2021;
-протоколом огляду місця події за адресою: Київ, вул. Сагайдачного, 24 від 15.10.2021;
-протоколом допиту як потерпілого ОСОБА_7 від 15.10.2021;
-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками із потерпілим ОСОБА_7 від 15.10.2021;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 15.10.2021;
-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками із свідком ОСОБА_9 від 15.10.2021;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 15.10.2021;
-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками із свідком ОСОБА_10 від 15.10.2021;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 15.10.2021;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 15.10.2021;
-протокол огляду відеозапису від 15.10.2021;
-довідкою №230 з КМКЛ ШМД від 15.10.2021;
-довідкою №27 з Київської обласної клінічної лікарні від 15.10.2021;
-протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 15.10.2021.
При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Статтею 176 КПК України передбачено, що одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється, репутацію, вік та стан здоров`я, майновий стан підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків.
При обранні запобіжного заходу слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, зокрема вік підозрюваного, відсутність в нього судимостей, наявність постійного зареєстрованого місця проживання.
Також слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до семи років. Суддя також враховує, що на теперішній час у кримінальному провадженні не проведено всі необхідні слідчі та процесуальні дії, у т.ч. не допитані всі свідки вчиненого кримінального правопорушення.
Зазначені вище обставини дають достатні підстави вважати про наявність ризиків вчинення підозрюваним дій, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливого переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, з метою перешкоджання проведенню об`єктивного розслідування та уникнення кримінальної відповідальності.
Крім того, слідчий суддя враховує, що домашній арешт є комплексом призначених за рішенням суду заборон та обмежень, які покладаються на підозрюваного чи обвинуваченого у зв`язку із його повною або у певний період ізоляцією у житлі, спрямовані на досягнення мети цього запобіжного заходу, реалізуються та контролюються органами Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.
Разом з тим, ОСОБА_5 є військовослужбовцем та підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення під час проходження військової служби.
Таким чином, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, з огляду на те, що підозрюваний є військовослужбовцем, буде зобов`язувати останнього в певний період часу або постійно знаходитися за місцем фактичного проживання, а не за місцем проходження служби, виконуючи військовий обов`язок, що з огляду на обставини вчиненого правопорушення не є доцільним та не забезпечить запобіганню наявним ризикам, передбаченим п.п.1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Те ж саме стосується і інших більш м`яких запобіжних заходів.
В зв`язку з цим слідчий суддя приходить до висновку, що необхідним та достатнім запобіжним заходом, який має бути застосований до підозрюваного на даному етапі досудового розслідування, є тримання під вартою, що забезпечить запобіганню наявним ризикам та належну процесуальну поведінку підозрюваного.
При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
Відповідно ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Злочин, у якому підозрюється ОСОБА_5 , вчинений із застосуванням насильства над особами. З огляду на характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , та керуючись правилом ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя не визначає ОСОБА_5 розмір застави.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з подальшим утриманням в умовах Київської гарнізонної гауптвахти строком на 60 днів.
Строк дії даної ухвали визначити до 13 грудня 2021 року включно.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислюється з моменту його фактичного затримання 15 жовтня 2021 року.
На підставі ч.4 ст. 183 КК України розмір застави не визначати.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному та його захиснику та направити для виконання до Київської гарнізонної гауптвахти.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду, а особою, яка тримається під вартою, - в той же строк з моменту отримання копії ухвали.
Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 16-00 годині 19 жовтня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_15