Провадження №1-кс/756/2988/21
УХВАЛА
Іменем України

19 листопада 2021 року слідчий суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду міста Києва клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ Національної поліції у місті Києві ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
УСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваної ОСОБА_5 для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 04.12.2019 приблизно о 12 год. 30 хв. у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка перебувала по АДРЕСА_1 , виник злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою, вчинений за попередньою змовою групою осіб.
05.12.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.
У подальшому встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , почала переховуватися від органів досудового розслідування. Проведеними слідчо-розшуковими діями встановити місце перебування останньої не виявилося можливим, тож 27 лютого 2020 року було винесено постанову про зупинення кримінального провадження.
У зв`язку із вищевикладеними обставинами вбачається необхідність в обмеженні свободи підозрюваного шляхом його ізоляції від суспільства у спеціалізованій установі.
Підозрювана ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , порушує покладені на неї обов`язки, а саме ігнорує виклики слідчого, до Оболонського УП ГУ НП у м. Києві до цього часу не з`явилася, про явку була проінформована.
Таким чином, у ході проведення досудового розслідування достовірно встановлено, що ОСОБА_5 переховується від органів досудового розслідування.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів досудового розслідування та суду; знищення, переховування або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом; вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.
Ураховуючи вказані обставини, що беззаперечно свідчать про переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, а також те, що в інший спосіб неможливо забезпечити прибуття підозрюваної ОСОБА_5 до суду для розгляду клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий просить надати дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного для участі в розгляді клопотання.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримала, просила його задовольнити.
Слідчий ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду клопотання повідомлений належним чином.
Дослідивши матеріали, якими обґрунтовується необхідність надання дозволу на затримання з метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя встановив наступне.
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження вбачається, що відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внесено відомості про вчинення останньою кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України (№0001484) з посиланням на те, що 03.12.2019 близько 12.30 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Північна, 54-Г, шахрайським шляхом заволоділи грошовими коштами ОСОБА_8 , спричинивши останній матеріального збитку (ЖЄО 80035 від 03.12.2019).
Постановою слідчого СВ УП в Оболонському районі ГУ НП у м. Києві ОСОБА_9 від 27.02.2020 досудове розслідування в кримінальному провадженні №0001484 від 27.02.2020 зупинено, підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оголошено в розшук.
Положення статті 280 КПК України встановлюють підстави та порядок зупинення досудового розслідування після повідомлення особі про підозру.
Пряма заборона проведення слідчих (розшукових) дій після зупинення досудового розслідування, крім тих, які спрямовані на встановлення місцезнаходження підозрюваного закріплена у ч. 5 ст. 280 КПК України.
Разом з цим, положення ч. 1 ст. 282 КПК України передбачають винесення слідчим або прокурором постанови про відновлення зупиненого досудового розслідування, зокрема у разі виникнення потреби проведення слідчих (розшукових) чи інших процесуальних дій.
Із сукупного аналізу норм статей 280, 282 КПК України слідує, що заборона на проведення у зупиненому під час досудового розслідування провадженні встановлена для будь-яких процесуальних дій, за виключенням слідчих (розшукових) дій, здійснення яких спрямоване на визначення місцезнаходження підозрюваного, оголошеного у розшук. Главами 20 та 21 Кримінального процесуального кодексу України закріплено вичерпний перелік слідчих (розшукових) дій.
До слідчих (розшукових) дій, метою здійснення яких є визначення місцезнаходження підозрюваного, належать ті, в яких така мета прямо визначена нормою Кримінального процесуального кодексу України: обшук з метою встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб (ч. 1 ст. 234 КПК України); обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння особи з метою виявлення осіб, які розшукуються (п. 4 ч. 1 ст. 267 КПК України); а також інші слідчі (розшукові) дії, завдяки яким можливо встановити місцезнаходження розшукуваної особи (ст.ст. 261, 262, 263, 268, 269, 270 КПК України), за умови, що така дія ініціюється саме з метою отримання інформації про можливе місце перебування підозрюваного, який розшукується органом досудового розслідування.
Для здійснення таких слідчих (розшукових) дій та процесуальних дій, пов`язаних з організацією та забезпеченням їх проведення (зокрема - складання клопотання, постанови, протоколу, звернення до слідчого судді) закон не вимагає відновлювати зупинене досудове розслідування.
Тобто, положеннями ч. 5 ст. 280, ч. 1 ст. 282 КПК України встановлено дозвіл на вчинення у зупиненому досудовому розслідуванні слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення місцезнаходження підозрюваного, та, одночасно з цим, положення зазначених норм містять пряму заборону на вчинення інших процесуальних дій, у тому числі - слідчих (розшукових).
Звернення сторони обвинувачення із клопотанням про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, реалізоване шляхом подання відповідного клопотання до слідчого судді, за своєю природою не є слідчою (розшуковою дією). Такі процесуальні дії належать до заходів забезпечення кримінального провадження, порядок реалізації яких регламентовано положеннями Розділу ІІ Кримінального процесуального кодексу України, та безпосередньо нормами Глави 18 Кодексу. Тому, вчинення таких процесуальних дій у зупиненому провадженні прямо заборонено нормами ч. 5 ст. 280, ч. 1 ст. 282 КПК України.
Тобто, для оцінки правомірності здійснення органом досудового розслідування тієї чи іншої процесуальної дії у зупиненому провадженні перш за все необхідно визначати, чи відноситься така дія саме до слідчих (розшукових), метою яких є встановлення місцезнаходження підозрюваного.
Ініціювання стороною обвинувачення питання про обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою шляхом складання відповідного клопотання та спрямування його до слідчого судді не є слідчою (розшуковою дією). Такі процесуальні дії належать до заходів забезпечення кримінального провадження, порядок та мета реалізації яких регламентовано положеннями Розділу ІІ Кримінального процесуального кодексу України, та безпосередньо нормами Глави 18 Кодексу. Отже, вчинення таких процесуальних дій у зупиненому провадженні прямо заборонено нормами України.
При цьому слід узяти до уваги, що подання клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу подається разом з клопотанням про обрання запобіжного заходу, що свідчить про неможливість подання таких клопотань в зупиненому кримінальному провадженні.
Оскільки відповідно до постанови слідчого СВ УП в Оболонському районі ГУ НП у м. Києві від 27.02.2020 досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001484 від 27.02.2020 зупинено у зв`язку з неможливістю встановлення місцезнаходження підозрюваного, якого оголошено в розшук, у слідчого судді відсутні повноваження на здійснення контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у зазначеному кримінальному провадженні.
Також, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 189 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у наданні дозволу на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу, якщо прокурор не доведе, що зазначені у клопотанні про застосування запобіжного заходу обставини вказують на наявність підстав для тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а також є достатні підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений переховується від органів досудового розслідування чи суду.
З матеріалів якими обґрунтовується дозвіл на затримання з метою приводу ОСОБА_5 для участі в розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не убачається, що остання переховується від органів досудового розслідування, оскільки відсутні відповідні виклики останнього до слідчого, прокурора у відповідності до ч. 2 ст. 135 КПК України.
Враховуючи вищевикладене, зважаючи на те, що після зупинення досудового розслідування проведення слідчих (розшукових) дій не допускається, а також те, що матеріали, якими обґрунтовується клопотання не містять доказів належного виклику підозрюваної ОСОБА_5 до органів досудового розслідування та/або прокурора, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ Національної поліції у місті Києві ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про надання дозволу на затримання підозрюваної ОСОБА_5 , з метою її приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 7, 110, 131 - 132, 176 - 178, 183, 187 - 190, 309, 369 - 372, 376, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ Національної поліції у місті Києві ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.
На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала суду набирає законної сили, якщо інше не передбачено КПК України, після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1