Провадження № 1-кс/461/631/22
09.02.2022 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові клопотання слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Євпаторія АР Крим, українця, громадянина України, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 -
Слідчий СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Львівської обласної прокуратури ОСОБА_5 , звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, покликаючись на те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років або без такого, з метою уникнення кримінальної відповідальності переховується від органів досудового розслідування, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, та свідчить про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, однак слідчий подала клопотання про розгляд справи беї її участі та участі прокурора, клопотання підтримують, просять таке задоволити.
Підозрюваний в судове засідання не з`явився.
Дослідивши клопотання слідчого, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Положеннями ч.2 ст.177 КПК України, визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно приписів ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
04 грудня 2017 року ОСОБА_4 оголошено в розшук та досудове розслідування зупинено.
Постановою слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 від 07.12.2019 року підозрюваного ОСОБА_4 оголошено в міжнародний розшук.
Згідно п.4.4 Інструкції про порядок використання правоохоронними органами можливостей Національного центрального бюро Інтерполу в Україні в попередженні, розкритті та розслідуванні злочинів, затвердженої наказом від 9.01.97 №3/1/2/5/2/2 встановлено, що підставою для міжнародного розшуку громадян України є запит правоохоронного органу, надісланий до НЦБ Інтерполу. Останнє вивчає одержані матеріали, при потребі запитує в ініціатора додаткові відомості і, за прийнятими правилами, надсилає запит до генерального секретаріату міжнародної організації або в НЦБ Інтерполу відповідної країни. Відтак, факт винесення слідчим чи прокурором постанови про оголошення підозрюваного в розшук без звернення до НЦБ Інтерполу в Україні та оголошення в розшук каналами цієї організації жодним чином не може свідчити про перебування особи в міжнародному розшуку.
Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 11.10.2021 року надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 з метою його приводу, для участі в розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Строк дії ухвали становить шість місяців, тобто вказане судове рішення діє на даний час (є чинним).
Слідчий суддя, суд наділений правом розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що такого підозрюваного, обвинуваченого оголошено у міжнародний розшук та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором.
Обов`язок доведення факту перебування підозрюваного, обвинуваченого у міжнародному розшуку або на тимчасово окупованій території України чи території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, покладається на слідчого, прокурора, який подав клопотання про застосування запобіжного заходу, та підтверджується відповідними відомостями (довідка, витяг із бази даних Інтерполу тощо). При цьому після затримання особи, яка перебувала у міжнародному розшуку, слідчий суддя, суд не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки такої особи до органу досудового розслідування, юрисдикція якого поширюється на місце вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід за обов`язкової присутності такого підозрюваного, обвинуваченого.
На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим не доведено факт оголошення ОСОБА_4 у міжнародний розшук, оскільки не надано довідки, витягу із бази даних Інтерполу тощо, а також не доведено, що ОСОБА_4 перебуває на тимчасово окупованій території України чи території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором.
Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 131, 177-178, 187-188, 193, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -
У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1