ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3519/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" серпня 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , вивчивши клопотання ОСОБА_2 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

31.08.2021 ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва з клопотанням про арешт майна.

Клопотання мотивовано тим, що 22.07.2021 ОСОБА_2 звернувся до Дарницького УП ГУНП у м. Києві з заявою про скоєння злочину ОСОБА_3 , який незаконно та шахрайським способом переоформив на себе квартиру АДРЕСА_1 , в якій проживає заявник.

На підставі ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 16.08.2021 посадових осіб Дарницького УП ГУНП у м. Києві було зобов`язано внести відомості про скоєний злочин до ЄРДР на підставі рішення суду.

27.08.2021 Дарницьке УП ГУНП у м. Києві внесло інформацію про злочин до ЄРДР на виконання ухвали суду від 16.08.2021.

У зв`язку з тим, що станом на 31.08.2021 існує вірогідність, що вказана квартира може бути незаконно відчужена ОСОБА_3 на користь третіх осіб, заявник просив накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Слідчий суддя, надавши правову оцінку змісту поданої заяви, зважаючи на компетенцію (повноваження) слідчого судді, визначену КПК України, встановив наступне.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:

1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;

2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Як вбачається зі змісту клопотання ОСОБА_2 , останній у кримінальному провадженні № 0002518 від 27.08.2021 має статус заявника. Жодних доказів того, що він є цивільним позивачем у зазначеному кримінальному провадженні, ОСОБА_2 не надано.

З огляду на вказане, клопотання ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні не підлягає розгляду слідчим суддею.

Виходячи з положень Конституції України, зокрема ст. ст. 3, 8, 55 та ст. 9 КПК України, якими передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, тому слідчий суддя вважає можливим застосувати аналогію при застосуванні норм процесуального характеру (порядку розгляду справи) відповідно до Глави 26 КПК України "Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування", а саме ст.304 КПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо не підлягає розгляду в цьому суді.

На підставі вищевикладеного, враховуючи визначений статус ОСОБА_2 як заявника у кримінальному провадженні, з урахування визначеної КПК України компетенції слідчого судді, керуючись ст. ст. 3, 131, 206, 304 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про арешт квартири АДРЕСА_1 , - повернути.

Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала про повернення скарги або відмову у відкритті провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1