Справа № 468/1700/21-к
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

22.12.2021 року слідчий суддя Баштанського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , ознайомившись з клопотанням прокурора про арешт майна по кримінальному провадженню №0000342 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання слідчого ОСОБА_2 , погоджене з прокурором ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000342 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, за фактом таємного викрадення грошових коштів ювелірних виробів, нарізної вогнепальної зброї та травматичного пістолета з будинку ОСОБА_4 по АДРЕСА_1 в період з 08.00 год. по 18.30 год. 15.12.2021 року.

Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: зокрема, підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Також згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Однак клопотання про арешт майна складено всупереч вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України.
Зокрема, клопотання стосується цілого ряду майна, проте в супереч вимогам ст. 171 КПК України текст клопотання не містить відомостей про володільців кожного з речей, або групи речей, про контактні номери телефонів таких володільців, у якого фактично були вилучені дані речі, що є необхідними даними для їх вчасного повідомлення про розгляд клопотання про арешт майна з метою виконання вимог до ст. 172 КПК України, а також з метою забезпечення загальних засад змагальності та рівності сторін з врахуванням скорочених строків розгляду подібної категорії клопотань, що унеможливлює вчасне повідомлення учасників іншим чином.

Відповідно до ст. 170 КПК України арешт може бути накладений на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи.

Натомість в клопотанні слідчий не вказує, що вилучене майно належить або використовувалось особами, яким повідомлено про підозру в даному кримінальному провадженні. Крім того, клопотання стосується частини майна, які підлягає реєстрації та належить певним особам, причетність до вчинення даного кримінального правопорушення якої клопотання не описує, отже клопотання фактично стосується майна третьої особи, натомість клопотання подане слідчим, що не узгоджується з положеннями ч.2 ст. 64-2 КПК України.

Крім того, слідчий обґрунтовує клопотання необхідністю збереження заявленого майна як речових доказів, проте матеріали клопотання не містять відомостей про те, що майно, що було вилучене при обшуку квартири по АДРЕСА_2 , було визнане слідчим речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

Наведене свідчить про те, що клопотання про арешт майна подане без додержання вимог ст. 171 КПК України.
Згідно з вимогами ч.3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Вище наведене є підставою для повернення клопотання прокурору для усунення виявлених недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого ОСОБА_2 , погоджене з прокурором ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000342 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, про арешт майна - повернути прокурору та встановити строк у сімдесят дві години для усунення виявлених недоліків.

Копію ухвали надіслати до Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області для усунення недоліків протягом строку, встановленого слідчим суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: