У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 грудня 2021 р. Кобеляцький районний суд Полтавської області в складі:

судді ОСОБА_1 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_2 ,

представника потерпілої адвоката ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кобеляки кримінальне провадження № 0000249 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

Встановив:

Прокурор ОСОБА_2 в судовому засіданні заявив клопотання про призначення повторної судово-медичної експертизи потерпілої ОСОБА_7 , оскільки питання щодо даної експертизи вже було вирішено ухвалою суду від 05.07.2021 та призначено ДСУ «Головне бюро судово медичної експертизи міністерства охорони здоров`я», однак повернуто без виконання через неузгодженість її виконання в розумні строки. Прохав призначити виконання цієї експертизи експертам Полтавського обласного бюро судово-медичної експертизи.

Представник потерпілої, адвокат ОСОБА_3 не заперечувала щодо задоволення клопотання.

Захисник ОСОБА_5 заявив клопотання, в якому прохав:

1. Призначити додаткову комісійну судово-медичну експертизу потерпілої ОСОБА_7 , проведення якої доручити тим же ж експертам Обласного бюро судово-медичної експертизи Департаменту охорони здоров`я Полтавської облдержадміністрації, які проводили первісну комісійну судово-медичну експертизу ОСОБА_7 №6 від 14 сiчня 2020 року (далі - первісну експертизу № 6 від 14 січня 2020 року), а саме ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , дозволивши за необхідності включати до складу експертної комісії інших спеціалістів в області судової медицини, які не підлягають відводу.

2. Попередити експертів не тільки про передбачену ст. 384 КК України кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий експертний висновок в суд,і а й про передбачену ст. 385 КК України кримінальну відповідальність за відмову експерта без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків у суді.

3. Роз`яснити експертам, що обов`язковим для них пунктом 2.1.3 інструкції про призначення та проведення судових експертиз, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, передбачено тільки дві поважні причини, за наявності яких експерт вправі відмовитися від проведення експертизи,а саме:

1.) - якщо поставлені питання виходять за межі компетенції експерта.

2.) - якщо надані експерту матеріали недостатні для вирішення поставлених питань, а витребувані експертом додаткові матеріали не були отримані.

4. Відвести від участі в проведенні додаткової комісійної експертизи експерта ОСОБА_13 , який 11 липня 2019 року особисто проводив КТ-обстеження потерпілої ОСОБА_7 , протокол якого було використано експертною комісією в цьому кримінальному провадженні при проведенні первісної комісійної судово-медичної експертизи ОСОБА_7 № 6 від 14 січня 2020 року.

5. На вирішення експертної комісії прохає поставити наступні питання:

1.) - чи було виявлено лікарями Полтавської обласної клінічної лікарні ( далі - Полтавської ОКЛ) в результаті проведеного 28 березня 2019 року КТ-обстеження наявність у ОСОБА_7 переломів шести ребер, і якщо так, так то чому у висновку первісної експертизи від 14 січня 2019 року про це нічого не сказано, хоча докладно вказані виявлені в результаті цього КТ-обстеження особливості інших органів грудної клітини та черевної порожнини ОСОБА_7 (див. аркуші 9 та 11 первісного експертного висновку)?

2.) - чи було встановлено експертною комісією про експертному дослідженні результатів проведеного 28 березня 2019 року в Полтавській ОКЛ КТ-обстеження наявність у ОСОБА_7 переломів шести ребер, і якщо так, так як то чому висновку первісної експертизи від 14 січня 2019 року про це нічого не сказано, а натомість вказано, що враховуючи ретроспективне порівняння з даними КТ за 11.07.19 визначаються переломи передніх відрізків 2-3-4 ребер зліва та 10-11-12 ребер справа І при цьому інших достеменно ознак травматичного ураження в зоні обстеження не виявлено (див. аркуш 15 первісного експертного висновку)?

3.) - чи консультував відведений експерт ОСОБА_13 09 та 13 січня 2020 року результати КТ-обстеження, проведеного 28 березня 2019 року в Полтавській ОКЛ, Та чи не зробив він висновок про наявність у ОСОБА_7 переломів шести ребер виключно на підставі результатів ним же проведеного 11 липня 2019 року КТ-обстеження ОСОБА_7 методом ретроспективного порівняння (див. аркуш 14 та 15 первісного експертного висновку)?

4.) - що саме має на увазі експертна комісія під вжитим у висновку первісної експертизи № 6 від 14 січня 2020 року терміном ретроспективне порівняння (див. аркуш 15 первісного експертного висновку), тобто що з чим та яким чином порівнювалося експертною комісією, якщо в результаті проведеного 28 березня 2019 року в Полтавській ОКЛ КТ-обстеження переломів ребер у ОСОБА_7 не було виявлено?

5.) - чому член експертної комісії ОСОБА_14 , являючись повноправним членом експертної комісії та не менш досвідченим спеціалістом в області комп`ютерної томографії та рентгенології, її ніж відведений експерт ОСОБА_13 , 13 січня 2020 року консультував тільки диск з результатами КТ-обстеження ОСОБА_7 . Від 28 березня 2019 року і тільки в частині наявності у ОСОБА_7 перелому тіла другого хребця, але зовсім не консультував наданий експертам 10 січня 2020 року потерпілою ОСОБА_7 диск з результатами її КТ-обстеження лікарем ОСОБА_13 11 липня 2019 року (див. аркуш 5 первісного експертного висновку) Та не консультував диск з результатами КТ-обстеження від 28 березня 2019 року в частині наявності чи відсутності у ОСОБА_7 переломів ребер (див. аркуш 15 первісного експертного висновку)?

6.) - чи підтверджує експертна комісія висновок первісної експертизи № 6 від 14 січня 2020 року про отримання ОСОБА_7 24 березня 2019року під час ДТП переломів передніх відрізків 2-3-4 ребер зліва та переломів задніх відрізків 10-11-12 ребер справа за умови, що в момент ДТП ОСОБА_7 знаходилась на передньому пасажирському сидінні справа від водія і була пристебнута паском безпеки від правого плеча до лівого стегна, і якщо так, так то чому всі вказані переломи знаходяться поза межами розташування та травматичної дії паска безпеки?

7.) - якщо експертна комісія не підтверджує висновок первісної експертизи № 6 від 14 січня 2020 року про отримання ОСОБА_7 24 березня 2019 року під час ДТП переломів передніх відрізків 2-3-4 ребер зліва та переломів задніх відрізків 10-11-12 ребер справа, то чи достатньо в даному випадку результатів КТ-обстеження ОСОБА_7 . Від 28 березня 2019 року для однозначного та категоричного висновку про наявність у неї перелому другого шийного хребця без додаткового контрольного КТ-обстеження шийного відділу хребта ОСОБА_7 , враховуючи, що, по-перше, у ОСОБА_7 була відсутня характерна при переломах неврологічна симптоматика як в період її лікування Кобеляцькій ЦРЛ з 24 до 28 березня 2019 року, так і в період подальшого її лікування; по-друге, що перевезення ОСОБА_7 опівдні 28 березня 2019 року для для подальшого лікування з Кобеляцької ЦРЛ до Полтавської ОКЛ згідно її історії хвороби № 1277 було здійснено виключно за наполяганням головного лікаря Полтавської ОКЛ ОСОБА_15 не тільки за відсутності будь-яких ускладнень чи загострень її стану, а й після стабілізації стану за час лікування в Кобеляцькій ЦРЛ, про що вказано в історії хвороби ОСОБА_7 з Полтавської ОКЛ № 6800 48 та у висновку первісної експертизи (див. аркуш 9 висновку первісної експертизи від 14 січня 2020 року), і, по-третє, що ОСОБА_7 , за за наявності важкого та небезпечно для життя перелому другого шийного хребця дуже швидко одужала і була виписана із стаціонару Полтавської ОКЛ на 8 день після діагностування у неї вказаного перелому, а після виписки ніде з приводу перелому другого хребця не лікувалась?

8.) - якщо експертна комісія підтверджує висновок первісної експертизи № 6 від 14 січня 2020 року про отримання ОСОБА_7 24 березня 2019 року під час ДТП переломів передніх відрізків 2-3-4 ребер зліва та переломів задніх відрізків 10-11-12 ребер справа, то чи можливо вдарити людину кулаком під праве око, спричинивши цим ударом синець не під правим, а тільки під лівим оком? чи можливо вдарити людину молотком по ребрах з правого боку, спричинивши цим ударом перелом ребер не з правого, а тільки з лівого боку і тд?

9.) - якщо експертна комісія підтверджує висновок первісної експертизи № 6 від 14 січня 2020 року про отримання ОСОБА_7 24 березня 2019 року під час ДТП переломів передніх відрізків 2-3-4 ребер зліва та переломів задніх відрізків 10-11-12 ребер справа, то що саме ( пасок безпеки чи щось інше) ще стало травматичне фактором і чому залишилися неушкодженими передні відрізки 2-3-4 ребер справа та задній відрізки 10-11-12 ребер зліва, які знаходились в межах розташування та травматичної дії паска безпеки?

10.) - якщо травматичним фактором, що спричинив одночасний перелом шести ребер ОСОБА_7 , являється на пасок безпеки, а щось інше, ще то чим пояснюється одночасне спричинення переломів ребер і справа, і зліва, і спереду, і ззаду, і верхній частині тулубу, і в нижній частині тулубу?

11.) - В який момент під час ДТП ОСОБА_7 отримала перелом другого хребця та вказані переломи 6 ребер:

а) - безпосередньо в момент зіткнення автомобілів, коли спина ОСОБА_7 ще була притиснута до спинки пасажирського сидіння?

б) - під час інерційного руху тулубу ОСОБА_7 перед напрямку руху автомобіля безпосередньо після зіткнення?

в) - в точці найбільшого відхилення тулубу ОСОБА_7 від спинки пасажирського сидіння, тобто в момент найбільшого наближення тулубу ОСОБА_7 до лобового скла автомобіля?

г) - під час руху тулубу ОСОБА_7 під дією паска безпеки в зворотньому напрямку, тобто в напрямку спинки сидіння?

д) - після закінчення руху тулубу ОСОБА_7 в зворотньому напрямку, тобто момент притискання паском безпеки її спини до спинки сидіння?4

12.) - що завадило ОСОБА_7 ударити з головою об лобове скло автомобіля, тобто що зупинило інерційний рух її тулуба вперед після зіткнення автомобілів, і якщо це пасок безпеки, то в який момент (З числа вказаних у 11 питанні) стискаючи дія паска безпеки на грудну клітину ОСОБА_7 була найбільшою?

13.) - чи визначається початкова швидкість руху тулубу ОСОБА_7 в напрямку від спинки сидіння до лобового скла автомобіля під дією інерційних сил, що виникли в результаті зіткнення автомобілів (див. аркуш 16 первісного експертного висновку), швидкістю руху в момент зіткнення автомобіля, в якому вона знаходилась, і якщо ні, то якими факторами визначається вказана початкова швидкість руху тулубу ОСОБА_7 в напрямку від сидіння до лобового скла Та яка природа виникнення і який напрям дії технецій них сил, про які 1-8 висновку первісної експертизи від 14 січня 2020 року (див. аркуш 16 первісного експертного висновку)?

14.) - чи знаходився тулуб ОСОБА_7 певну мить у нерухомому стані в момент його максимальне відхилення від спинки сидіння та максимального наближення до лобового скла автомобіля, Тобто безпосередньо перед моментом початку зворотнього руху тулубу ОСОБА_7 в напрямку від лобового скла до спинки сидіння?

15.) - чи мав тулуб ОСОБА_7 початкову швидкість в момент його максимального відхилення від спинки сидіння та максимального наближення до лобового скла автомобіля, тобто в момент початку зворотнього руху тулубу ОСОБА_7 в напрямку від лобового скла до спинки автомобіля, і якщо так, То яка природа виникнення цієї початкової швидкості, тобто які фактори (крім стискаючої дії паска безпеки) зумовили її появу (інерція в результаті різкого руху автомобіля вперед, поштовх з боку водія чи щось інше)?

16.) -якщо в момент початку зворотнього руху в напрямку від лобового скла до спинки сидіння автомобіля тулуб ОСОБА_7 нема початкової швидкості, то що означає це, що після зіткнення автомобілів та інерційного руху вперед ОСОБА_7 завдяки виконанню паском безпеки своєї захисної функції свідомо повернулася в зручне для неї первісне положення, тобто свідомо від кинулася на спинку сидіння автомобіля, і якщо ні,і то чому?

17.) - якою саме травматичної дії ( ударної чи стискаючої) завдала грудній клітині ОСОБА_7 спинка пасажирського сидіння автомобіля, тобто яким чином тай в який момент ( з числа вказаних у 11 питанні) призначена для комфортного сидіння пасажира нерухома спинка сидіння автомобіля, на якій немає виступів, в захватів чи нерівностей, однократно ( або неоднократно) ударила чи стисла грудну клітину ОСОБА_7 з такою силою, що одночасно спричинила переломи шести ребер і справа, і зліва, і спереду, і ззаду, і у верхній частині тулубу, і в нижній частині тулубу ( Відповідаючи на це питання, прошу експертну комісію врахувати, що згідно всесвітньовідомого словника ОСОБА_16 удар - це короткий та сильний рух, безпосередні направлений на когось або на щось)?

18.) - одній чи різним особам належать дані на експертизу результати КТ-обстежень, проведених 28 березня 2019 року лікарем ОСОБА_17 в Полтавській ОКЛ, та проведених 11 липня 2019 року лікарем ОСОБА_13 в КП Полтавський обласний клінічний онкологічний диспансер ПОР?

19.) - Чи правильно згідно наданої медичної документації проводилось лікування ОСОБА_7 в стаціонарі Кобеляцької ЦРЛ період з 24 до 28 березня 2019 року включно та чи було досягнуто позитивної динаміки в лікуванні у вказаний період ( стабілізації артеріального тиску та пульсу, відсутність явищ гемодинаміки та ін.)?

20.) - якісь судово-медичні дані ( крім відображеного у виписці з історії хвороби ОСОБА_7 № 1277 наполягання головного лікаря Полтавської ОКЛ ОСОБА_15 ) вимагали термінового транспортування ОСОБА_7 для подальшого лікування з Кобеляцької ЦРЛ до Полтавської ОКЛ опівдні 28 березня 2019 року?

21.) - Чи містить історія хвороби ОСОБА_7 № 1277 та інша надана на експертизу медична документація будь-які дані про наявність у ОСОБА_7 . Перелому другого шийного хребця станом на 14 год 28 березня 2019 року, тобто на час початку транспортування ОСОБА_7 з Кобеляцької ЦРЛ до Полтавської ОКЛ, і якщо ні, то чи можливо повністю виключити отримання ОСОБА_7 . Перелому другого шийного хребця під час її транспортування?

22.) - якими судово-медичними даними, крім результатів КТ обстеження, проведеного 28 березня 2019 року в Полтавській ОКЛ, підтверджується наявність у ОСОБА_7 перелому другого шийного хребця?

23.) - прошу конкретизувати відповідь первісної експертизи № 6 від 14 січня 2020 року на дев`яте питання В тій частині, що відразу після дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_7 не була позбавлена можливості скопіювати певні самостійні дії (див. Аркуш 17 висновку первісної експертизи), вказавши Впродовж якого максимального періоду після ДТП 78-річна ОСОБА_7 з переломом другого шийного хребця та з переломами ребер могла самостійно себе обслуговувати, тобто одягатися, роздягатися, лягати на ліжко, вставати з ліжка, сидіти на ліжку, споживати їжу, ходити по лікарняному коридору в загальний туалет і тд?

24.) - чому відповіді первісної експертизи № 6 14 січня 2020 року на дев`яте питання сказано, що що в гострому періоді, тоді який триває дві-три доби( а в даному випадку цей термін співпав з перебуванням ОСОБА_7 В Кобеляцькій ЦРЛ), наростали явища порушення крово- та ліквородинаміки, набряку і набухання спинного мозку, що в подальшому призвело до маніфестації клінічних проявів хрбетно-спинномозкової травми на 4-й день після травмування - після госпіталізації хворої до КП Полтавська обласна клінічна лікарня ім. М. В. Скліфосовського ПОР, якщо згідно наданої медичної документації та того ж висновку первісної експертизи № 6 від 14 січня 2020 року (див. аркуші 3 та 9 висновку первісної експертизи) ОСОБА_7 знаходилась в стаціонарі Кобеляцької ЦРЛ, Як мінімум, чотири повних доби та 7 годин п`ятої доби ( ДТП мало місце 24 березня близько семи годин ранку, а з Кобеляцької ЦРЛ ОСОБА_7 . Почали транспортувати до Полтавської ОКЛ 28 березня 14 годин 30 хвилин)?Член експертної комісії, які проводили первісну експертизу, тю не знають арифметики чи, и розуміючи надумані та міфічні свого експертного висновку про здатність 78 річної жінки впродовж майже 5 діб самостійно себе обслуговувати після отримання перелому другого шийного хребця та переломів шести ребер, свідомо намагаються штучно скоротити як Період лікування ОСОБА_7 в стаціонарі Кобеляцької ЦРЛ, Так і період наростання вказаних явищ та маніфестації клінічних проявів хребетно-спинномозкової травми?

25.) - З врахуванням вказаного у відповіді первісна експертизи № 6 від 14 січня 2020 року на дев`яте питання факту наростання у ОСОБА_7 явищ порушення крово- та ліквородинаміки, Що в подальшому призвело до маніфестації клінічних проявів хребетно-спинномозкової травми після госпіталізації хворої до КП Полтавська обласна клінічна лікарня імені М.В. Скліфосовського ПОР (див. Аркуш 17 висновку первісної експертизи) чи втрачала ОСОБА_7 здатність самостійно себе обслуговувати та без сторонньої допомоги вчиняти вказані в 23 питанні дії в період її лікування в стаціонарі Полтавської ОКЛз 28 березня до 15 квітня 2019 року, і якщо так, то в який саме день вона втратила вказаний здатність та якими судОВО-медичними даними в наданій медичній документації це підтверджується?

26.) - якщо ОСОБА_7 втрачала здатність самостійно себе обслуговувати та без сторонньої допомоги вчиняти вказані в 23 питанні дії в період її лікування в стаціонарі Полтавської океан з 28 березня до 5 квітня 2019, то чи набула вона здатність до виписки із стаціонару Полтавської ОКЛ знову самостійно себе обслуговувати та вчиняти в 23 питанні дії, і якщо так, То в який саме день вона почала самостійно себе обслуговувати та якими судово медичним даними в наданні медичної документації це підтверджується?

27.) - якщо вказаний період лікування в стаціонарі Полтавської ОКЛ ОСОБА_7 тільки втратила, а після цього не набула здатність самостійно себе обслуговувати та вчиняти без сторонньої допомоги дії вказані 23 питанні, то чому 05 квітня 2019 року лікарі виписали її із стаціонару Полтавської ОКЛ в такому безпорадному стані і чому після виписки вона не продовжила лікування з приводу вказаних переломів у жодному медичному закладі?

28.) - який мінімальний строк зрощення ребер та шийних хребців після переломів?

29.) - Якщо мінімальний строк зрощення ребер та шийних хребців після переломів становить менше 21 дня, то чому переломи 6 ребер ОСОБА_7 у висновку первісної експертизи № 6 14 січня 2020 року з посиланням на пункт 2.2.2 Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених Наказом Міністерства охорони здоров`я України № 6 від 17 січня 1995 року (далі - Правила) кваліфіковано як тілесні ушкодження середньої тяжкості за ознакою тривалого розгляду здоров`я ( див. аркуш 16 висновку первісної експертизи)?

30.) - Після переломів кістки швидше зростається у молодих людей чи у людей похилого віку?

31.) - Чи обов`язково при лікуванні переломів фіксувати місце перелому гіпсом, шиною чи чимось іншим з ціллю забезпечення статичного (нерухомого) положення кісток у місці перелому, і якщо ні, то чи можливо зрощення кісток без забезпечення їм статичного (нерухомого) положення в місці перелому?

32.) -Чи обов`язково при переломах тіла другого хребця фіксувати шийний відділ хребта комірцем філадельфія впродовж двох-чотирьох місяців, і якщо так, то чому в період стаціонарного лікування ОСОБА_7 в Кобеляцькій ЦРЛ впродовж майже 5 діб її стан не тільки не погіршився, а навпаки стабілізувався (див. аркуш 9 висновку первісної експертизи), хоча шийний відділ її хребта комірцем лікарі не фіксували?

33.) - Чи можливо (з врахуванням підвищеної рухливості шиї) зрощення тіла другого хребця після перелому без фіксації місця перелому комірцем філадельфія, і якщо так, то завдяки яким фактором (за рахунок чого) досягається статичне (нерухоме) положення кісток в місці перелому ?

34.) - З яких підстав у висновку первісної експертизи № 6 від 14 січня 2020 року експертна комісія дійшла висновку про те, що дані комп`ютерної томографії повністю узгоджуються з даними магнітно-резонансної томографії (див. відповідь на питання № 10-13 на аркуші 17 первісного експертного висновку), якщо в дійсності дані комп`ютерної томографії не узгоджується не тільки з даними магнітно-резонансної томографії, якою у ОСОБА_7 29 березня 2019 року виявлено наявність не перелому, а тільки наявність ознак забою С2 хребця, а наявність між собою, оскільки КТ-дослідженням від 28 березня 2019 року переломів ребер у ОСОБА_7 не виявлено,а КТ-дослідженням від 11 липня 2019 року у ОСОБА_7 виявлено консолідовані переломи шести ребер, які, на думку членів експертної комісії, ОСОБА_7 отримала 24 березня 2019 року під час ДТП?

35.) - з яких підстав у висновку первісної експертизи вказано, що при МРТ дослідженні 29.03.2019 року у ОСОБА_7 виявлено забій кісткового мозку (див. відповідь на питання № 10-13 на аркуші 17 висновку первісної експертизи), якщо в дійсності вказаним МРТ-дослідженням було виявлено тільки локальні ділянки набряку кісткового мозку на межі тіла С2 хребця, а також було встановлено, що спинний мізок на досліджуваному рівні без патологічних змін і що вісь хребта в шийному відділі не скривлена, а м`які тканини без патологічних змін?

36.) - Чи являються синонімами вжите експертною комісією у відповіді на питання 10-13 висновку первісної експертизи ( див. аркуш 17 висновку первісної експертизи поняття хребетно-спинномозкова травма та перелом тіла другого шийного хребця, і якщо ні, то чому в первісному експертному висновку від 14 січня 2020 року експертна комісія ототожнює вказані поняття та вважає клінічні прояви хребетного спинномозкової травми доказом наявності ОСОБА_7 саме перелому другого шийного хребця?

37.) - Чи підтверджується наданою медичною документацією наявність у ОСОБА_7 тілесного ушкодження саме у вигляді епідуральної гематоми (крові над твердою оболонкою спинного мозку) на рівні другого шийного хребця, а не у вигляді набряку клітковини та твердої оболонки на рівні диска С2-С3, і якщо так, то чи правильно та обґрунтовано у висновку первісної експертизи номер 6 від 14 січня 2020 року вказану епідуральну гематому кваліфіковано як тяжке тілесне ушкодження по критерію небезпеки для життя (див. аркуш 16 висновку первісної експертизи), хоча ні в момент заподіяння (завдання), ні в клінічному перебігу вказано епідуральна гематома не спричинила жодного із загрозливих для життя ОСОБА_7 явищ з числа перерахованих у підпункті о пункту 2.1.3 Правил?

38.) - чи не кваліфіковано висновком первісна експертизи номер 6 від 14 січня 2020 року вказану епідуральну гематому як тяжке тілесне ушкодження по критерію небезпеки для життя всупереч вимогам пункту 2.1.2 та підпункту о пункту 2.1.3 Правил, і якщо так, то який в дійсності ступінь тяжкості вказаної епідуральної гематоми, що не спричинила загрозливих для життя ОСОБА_7 явищ з числа перерахованих у підпункті о пункту 2.1.3 Правил?

39.) - якщо вказану епідуральну гематому висновком первісної експертизи номер 6 від 14 січня 2020 року правильно кваліфіковано як тяжке тілесне ушкодження по критерію небезпеки для життя, то яким підпунктом пункту 2.1.3 Правил це обґрунтовується?

40.) - чи являються тотожними поняттями (синонімами) вжите у висновку первісної експертизи номер 6 від 14 січня 2020 року поняття забій спинного мозку (див. аркуш 16 висновку первісної експертизи) та вжите в підпункті ж пункту 2.1.3 Правила поняття закрите ушкодження спинного мозку, і якщо н,і то чому?

41.) - вжите у висновку первісної експертизи номер 6 від 14 січня 2020 року поняття забій спинного мозку являється медичним діагнозом чи тілесним ушкодженням?

42.) - Якщо забій спинного мозку являється медичним діагнозом, то чому у висновку первісної експертизи номер 6 від 14 січня 2020 року його вказано як тілесне ушкодження (див. аркуш 16 первісного висновку експертизи)?

43.) - Якщо забій спинного мозку являється тілесним ушкодженням, то чому, по-перше, в примітці до пункту 4.6 Правил вказано, що будь-який забій (голови, грудної клітки, живота тощо) являється діагнозом, по-друге, чому в жодному підпункті пунктів 2.1 (тяжке тілесне ушкодження) 2.2 (тілесне ушкодження середньої тяжкості) та 2.3 (легке тілесне ушкодження) Правил забій не вказано як форму тілесного ушкодження і, по-третє, чому будь-який забій не існує в об`єктивній реальності як всі інші тілесні ушкодження та чому забій неможливо оглянути, виміряти, видалити чи зашити як інші тілесні ушкодження?

44.) - Якщо експертна комісія вважає, що забій являється особливим видом тілесних ушкоджень, то в чому полягає принципова та суттєва відмінність забою від побоїв, які згідно пункту 3.1 Правил не становлять особливого виду ушкоджень, а тому не дивлячись на скарги потерпілого, якщо побої не залишили після себе ніяких об`єктивних слідів то експерт зобов`язаний вказати, що об`єктивних ознак тілесних ушкоджень не виявлено?

45.) - Якщо забій спинного мозку являється тілесним ушкодженням, то який ступінь його тяжкості та на підставі якої правової норми він визначається (прошу вказати підпункт та пункт Правил)?

46.) - Вжите в підпункті ж пункту 2.1.3 Правил поняття закрите ушкодження спинного мозку являється медичним діагнозом чи тілесним ушкодженням?

47.) - Чи містить надана медична документація достатні та достовірні дані про наявність у ОСОБА_7 під час її стаціонарного лікування з 24 березня до 05 квітня 2019 року закритого ушкодження спинного мозку в шийному відділі, і якщо так, то який саме вид ушкодження (здавлення, надрив, перекручення та ін) спинного мозку мав місце, а також якими медичними обстеженнями та якими медичними документами підтверджується наявність вказаного ушкодження?

48.) - Якщо надана медична документація містить достатні та достовірні дані про наявність у ОСОБА_7 під час її стаціонарного лікування з 24 березня до 05 квітня 2019 року закритого ушкодження спинного мозку в шийному відділі, то чому наявність цього ушкодження не було встановлено експертною комісією у висновку первісної експертизи номер 6 від 14 січня 2020 року ?

49.) - Якщо надана медична документація не містить достатніх та достовірних даних про наявність у ОСОБА_7 під час її стаціонарного лікування з 24 березня до 05 квітня 2019 року закритого ушкодження спинного мозку в шийному відділі, то чи правильно та обґрунтовано експертна комісія у висновку первісної експертизи номер 6 від 14 січня 2020 року посилається на підпункт ж пункту 2.1.3 Правил, яким встановлено, що закриті ушкодження спинного мозку в шийному відділі являються тяжкими тілесними ушкодженнями за ознакою небезпечності для життя?

50.) - З врахуванням відповідей на вказані 49 питань чи підтверджується висновок первісної експертизи номер 6 від 14 січня 2020 року щодо отримання ОСОБА_7 саме 24 березня 2019 року під час ДТП тяжких тілесних ушкоджень у вигляді перелому другого шийного хребця із забоєм спинного мозку та епідуральною гематомою, а також щодо отримання ОСОБА_7 саме 24 березня 2019 року під час ДТП тілесних ушкоджень середньої тяжкості у вигляді переломів передніх відрізків 2-3-4 ребер зліва та переломів задніх відрізків 10-11-12 ребер справа?

Суд, заслухавши учасників судового провадження, доходить до наступного.

Ухвалою Кобеляцького районного суду Полтавської області від 05.07.2021 призначено повторну комісійну судово-медичну експертизу, яка була призначена за клопотанням прокурора і до якої включені питання за клопотанням адвоката ОСОБА_5 .

Від ДСУ «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України» надійшов лист № 1297/3 від 23.07.2021 щодо узгодження періоду проведення експертизи, в якому зазначено, що черга на проведення експертиз складає більше 2 років.

В судовому засіданні 20.10.2021 за клопотанням учасників справи було вирішено відкликати матеріали справи з ДСУ «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України» без виконання та вирішити питання щодо призначення експертизи до Полтавського обласного бюро судово-медичної експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України суд під час судового розгляду за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Положеннями ст. 242 КПК України встановлено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Враховуючи викладене, оскільки між висновком комісійної судово-медичної експертизи ОСОБА_7 від 14.01.2020 № 6 та висновком експертизи №66 від 09.04.2020 маються суттєві розбіжності та з метою повного, всебічного та об`єктивного дослідження обставин справи, суд вважає за необхідне призначити по справі повторну комісійну судово-медичну експертизу.

Разом з тим, не підлягає до задоволення клопотання адвоката ОСОБА_18 про призначення додаткової судово-медичної експертизи, оскільки частина з питань, поставлених ним в клопотанні заявлялася ним раніше і вже включена до переліку питань. Щодо іншої частини питань, то деякі з них поставлені неконкретно, деякі не відноситься до кримінального провадження. Суд вважає, що питання, які необхідно поставити на вирішення експерта детально визначені в ухвалі від 05.07.2021.

Керуючись ст.ст. 242, 332 КПК , суд,-

Постановив:

Клопотання прокурора про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи.

Призначити у справі по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України повторну комісійну судово-медичної експертизу.

На вирішення експертизи поставити запитання:

1. Яким з висновків комісійної судово-медичної експертизи № 6 від 14.01.2020 обласного бюро судово-медичної експертизи Департаменту охорони здоров`я Полтавської обласної адміністрації чи експертизи № 6 від 09.04.2020 Дніпропетровського обласного бюро судово-медичної експертизи Дніпропетровської обласної ради правильно зафіксовано наявність у ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 тілесних ушкоджень, їх характер, локалізацію, механізм утворення та ступінь тяжкості?

2. Який ступінь тяжкості кожного тілесного ушкодження, який було виявлено у ОСОБА_7 .?

3. Яка можлива дата та час виникнення тілесних ушкоджень у ОСОБА_7 ?

4. Яка характеристика травмуючого предмета (предметів), від дії якого (яких) утворилося кожне тілесне ушкодження?

5. Чи відносяться отримані ОСОБА_7 тілесні ушкодження до травм, характерних для ДТП?

6. Якщо так, то якою саме та якою частиною тіла вона контактувала з автомобілем, частинами автомобіля, предметами в автомобілі?

7. Чи могла потерпіла ОСОБА_7 отримати тілесні ушкодження внаслідок самоушкодження?

8. Чи могла потерпіла ОСОБА_7 маючи ряд супутніх захворювань (остеохондроз, гіпертонія тощо) після отриманих нею тілесних ушкоджень (переломів ребер та другого шийного хребця із забоєм спинного мозку та епідуральною гематою) в період з ранку 24.03.2019 до полудня 28.03.2019, перебуваючи в умовах стаціонару Кобеляцької ЦРЛ, обходитися без фіксування та лікування цих переломів, здійснювати будь-які цілеспрямовані дії, самостійно пересуватися тощо?

9. Чи правильно та чи обґрунтовано в умовах Полтавської обласної лікарні у ОСОБА_7 діагностовано перелом тіла другого хребця зі зміщенням, і якщо так, то якими судово-медичними даними, крім висновку комп`ютерної томографії № 1693 підтверджується наявність вказаного ушкодження?

10. Якщо перелом тіла другого хребця зі зміщенням у ОСОБА_7 лікарями Полтавської обласної лікарні діагностовано правильно, то чому наявність цього перелому не тільки не була виявлена, а й спростована цілою сукупністю раніше проведених в різних медичних закладах обстежень ОСОБА_7 , а саме оглядами травматолога та невролога районної лікарні, краніограмою шийного відділу хребта в двох проекціях, висновками лікарів-ренгенологів районної та обласної лікарень про відсутність кістково-травматичних ушкоджень на вказаній краніограмі та висновком магнітно-резонансної томографії шийного відділу хребта про відсутність переломів?

11. Чому наявність у ОСОБА_7 перелому другого шийного хребця не була встановлена під час оглядів її лікарями ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також не встановлено зробленими в день ДТП рентгенознімками (краніограмою) та висновком МРТ від 29.03.2019?

12. Чи являється висновок комп`ютерної томографії № 1693 достатньою підставою для діагностування у ОСОБА_7 перелому тіла другого хребця зі зміщенням, якщо сукупність вказаних у п.10 запитань медичних обстежень свідчить про відсутність переломів, і якщо так, то чому висновок комп`ютерної томографії № 1693 має пріоритетне значення перед цілою сукупністю медичних обстежень, які узгоджуються між собою, незважаючи на те, що вони проведені в різних медичних закладах?

13. Чому при діагностуванні у ОСОБА_19 перелому тіла другого хребця зі зміщенням лікарі Полтавської обласної лікарні не прийняли до уваги наявність сукупності медичних обстежень, вказаних у п.10 запитань, які свідчать про відсутність переломів?

14. Якщо перелом тіла другого хребця зі зміщенням у ОСОБА_7 лікарями Полтавської обласної лікарні діагностовано правильно, то чи можливо отримання його потерпілою в період між її обстеженням в Кобеляцькій районній лікарні та Полтавській обласній лікарні, тобто в період з 24 по 28 березня 2019 року? Чи наявні в наданій медичній документації медичні дані про спричинення ОСОБА_7 вказаного перелому 24.03.2019, тобто під час ДТП, а також станом на 14 годин 28 березня 2019 року, тобто на час початку транспортування?

15. Чи не помилились лікарі Полтавської обласної лікарні при діагностуванні у ОСОБА_7 перелому тіла другого хребця зі зміщенням, прийнявши за перелом явище розповсюдженого остеохондрозу ІІ-ІІІ ст. шийного відділу хребта, виявленого лікарем-рентгенологом Полтавської обласної лікарні на краніограмі № 593/94?

16. Чи обов`язково фіксувати місце перелому тіла другого хребця зі зміщенням комірцем «Філадельфія» і якщо так, то який мінімальний термін такої фіксації?

17. Чи можливо (з врахуванням підвищеної рухливості шиї) зрощення тіла другого хребця після перелому зі зміщенням без фіксації місця перелому комірцем «Філадельфія» і якщо так, то завдяки яким фіксаторам (за рахунок чого) досягається статичне (нерухоме) положення кісток в місці перелому?

18. Якщо перелом тіла другого хребця зі зміщенням у ОСОБА_7 лікарями Полтавської обласної лікарні діагностовано правильно, то яким чином (завдяки чому) їй вдалося за вісім днів ( з 28 березня до 5 квітня 2019 року) вилікувати цей перелом?

19. Чи не свідчить скорочені терміни лікування перелому тіла другого хребця зі зміщенням у ОСОБА_7 про помилку в діагнозі та про відсутність вказаного перелому?

20. Чи повинні були після зрощення кісткової тканини залишитися певні сліди в місці перелому на тілі другого хребця ОСОБА_7 (кістковий мозоль тощо). І якщо так, то чи є вони наразі в дійсності?

21. Перелом яких саме ребер (включаючи консолідовані та консолідуючі переломи) встановлено під час проведення КТ досліджень від 28 березня та від 11 липня 2019 року (в розрізі кожного КТ-дослідження)?

22. Чи могла ОСОБА_7 , яка знаходилася на передньому пасажирському сидінні справа від водія і була пристебнута паском безпеки від правого плеча до лівого стегна, отримали під час ДТП переломи передніх відрізків 2-3-4 ребер зліва та переломи задніх відрізків 10-11-12 ребер справа і якщо так, то що в цьому випадку стало травмуючим фактором?

23. Чи знаходилися передні відрізки 2-3-4 ребер зліва та задні відрізки 10-11-12 ребер справа ОСОБА_7 в зоні пролягання та травматичної дії паска безпеки?

24. Чи знаходилися передні відрізки 2-3-4 ребер справа та задні відрізки 10-11-12 ребер зліва ОСОБА_7 в зоні пролягання та травматичної дії паска безпеки?

25. Чи правильно згідно наданої медичної документації проводилося лікування ОСОБА_7 в стаціонарі Кобеляцької ЦРЛ в період з 24 по 28 березня 2019 року та чи було досягнуто позитивної динаміки в її лікуванні?

26. Які медичні дані (крім наполягання головного лікаря Полтавської ОКЛ) вимагали термінового транспортування ОСОБА_7 до Полтавської обласної лікарні з Кобеляцької ЦРЛ для подальшого лікування?

27. Чи містять надані на експертизу результати КТ обстежень від 28.03.2019 та 11.07.2019 підстави для обґрунтованого висновку про те, що ці обстеження проходила не ОСОБА_7 , а інша особа?

28. Чи підтверджується наданою медичною документацією наявність у ОСОБА_7 тілесного ушкодження у вигляді епідуральної гематоми (крові над твердою оболонкою спинного мозку) на рівні другого шийного хребця. Якщо так, то яка тяжкість вказаного тілесного ушкодження? Яка тяжкість вказаного тілесного ушкодження з врахуванням відсутності при лікуванні ОСОБА_7 загрозливих для її життя явищ, перелічених у п. «о» п. 2.1.3 Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень?

29. Чи не вказує надана медична документація на наявність у ОСОБА_7 набряку клітковини та твердої оболонки на рівні диска С2-С3, а не на наявність у неї епідуральної гематоми на цьому рівні?

30. Чи підтверджується наданою медичною документаціє наявність у ОСОБА_7 закритого ушкодження спинного мозку в шийному відділенні. Якщо так, то який саме вид ушкодження мав місце (здавлення, надрив, перекручення ін.). Якими медичними обстеженнями та якими медичними документами це підтверджується. Якщо ні, то які підстави мали експерти Полтавського бюро СМЕ у висновку комісійної експертизи №6 від 14.01.2020 посилатися на пп. «ж» п.2.1.3 Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень щодо ушкодження спинного мозку?

31. Поняття «забій спинного мозку», яке вжите у висновку експерта № 6 від 14.01.2020 є медичним діагнозом чи тілесним ушкодженням?

32. Якщо поняття «забій спинного мозку» є медичним діагнозом, то чому у висновку експерт та № 6 від 14.01.2020 воно вказано як тілесне ушкодження? Якщо «забій спинного мозку» є тілесним ушкодженням, то чому він відповідно до примітки п. 4,.6. Правил є діагнозом і чому забій неможливо оглянути, виміряти, видали чи залишити як інші тілесні ушкодження?

33. Якщо забій спинного мозку є тілесним ушкодженням, то який ступінь його тяжкості?

34. Чи достатньо в даному випадку результату КТ дослідження ОСОБА_7 від 28.03.2019 для категоричного висновку про наявність у ОСОБА_7 перелому другого шийного хребця без додаткового контрольного КТ обстеження, враховуючи висновки експерта № 66 від 09.04.2020 про неможливість отримання ОСОБА_7 під час ДТП переломів передніх відрізків 2-3-4 ребер зліва та переломів задніх відрізків 10-11-12 ребер справа.

Проведення експертизи доручити експертам Полтавського обласного бюро судово-медичних експертиз, попередивши їх про відповідальність за ст.ст. 384,385 КК України.

В розпорядження експертів надати матеріали кримінального провадження та медичну документацію ОСОБА_7 .

У випадках, визначених експертами (за необхідності) провести повторне обстеження шийного відділу і органів грудної клітки ОСОБА_7 .

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 про призначення додаткової комісійної судово-медичної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 13 грудня 2021 року.

Суддя