Справа № 161/1177/22
Провадження № 1-кс/161/624/22
У Х В А Л А
про повернення клопотання

м. Луцьк 27 січня 2022 року
Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , вивчивши матеріали клопотання представника власника майна адвоката АО «АФК» - ОСОБА_3 про скасування арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області звернувся представник власника майна адвокат АО «АФК» - ОСОБА_3 , з клопотанням про скасування арешту на майно, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 25.09.2020 року, а саме в частині на майно, яке було вилучене в ході проведення обшуку огляду місця події 18.09.2020 року, а саме на: транспортний засіб марки «Рено» модель «Трафік», білого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 ; 1 (один) ключ до транспортного засобу марки «Рено» модель «Трафік», білого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 ; 1 (одне) свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу марки «Рено» модель «Трафік», білого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 .

Своє клопотання представник володільця майна - адвокат ОСОБА_3 мотивує тим, що на сьогоднішній день, проведено усі необхідні слідчі (розшукові) дії, окрім того, від дня накладення арешту на майно, пройшов досить тривалий проміжок часу, а тому просить слідчого суддю скасувати арешт, який накладений на вказане майно.

На адресу суду від прокурора надійшла заява, в якій останній просив відмовити у розгляді даного клопотання, при цьому надав постанову та письмово повідомив, що 10.01.2022 року прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Волинської обласної прокуратури ОСОБА_4 визначено підслідність за другим відділом детективів захисту економіки у сфері обігу підакцизних товарів Бюро економічної безпеки України у кримінальному провадженні № 0000030 від 29.05.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, яким на даний час забезпечується досудове розслідування.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, прийшов до такого висновку.

У главі 10 КПК України «Заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування» перелічено види заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту означеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування, а не за місцем накладення арешту на майно.

В матеріалах клопотання міститься постанова прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Волинської обласної прокуратури ОСОБА_4 про визначення підслідності від 10.01.2022 року, згідно якої визначено підслідність за другим відділом детективів захисту економіки у сфері обігу підакцизних товарів Бюро економічної безпеки України у кримінальному провадженні № 0000030 від 29.05.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, яким на даний час забезпечується досудове розслідування.

Відтак на цей час кримінальне провадження, в рамках якого подане дане клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Луцького міськрайонного суду Волинської області.

Так, пунктом 1 частини 1 статі 34 КПК України визначено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Підсудність - це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності. Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань, скарг, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, КПК України не передбачено, відтак, клопотання представника власника майна адвоката АО «АФК» - ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000030, слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Застосування аналогії процесуального закону, КПК України не передбачено.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про повернення вказаного клопотання представнику власника майна.

Зважаючи на викладене, суд вбачає підстави для застосування аналогії закону, а саме: норми пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 1-29, 34, 131-132, 170-174, 303-304, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання представника власника майна адвоката АО «АФК» - ОСОБА_3 про скасування арешту на майно - повернути представнику власника майна адвокату АО «АФК» - ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1