Провадження №1-кс/756/3066/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 грудня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 , розглянувши матеріали клопотання заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003425 від 28.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, який народився у с. Грозьово Старосамбірського району Львівської області, не працює, не одружений, із вищою освітою, раніше не судимого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

УСТАНОВИВ:

У провадженні СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003425 від 28.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

30.11.2021 року заступник начальника відділу поліції - начальник слідчого відділення Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 із визначенням застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначив, що 27.09.2021 року приблизно о 09 год. 50 хв. ОСОБА_5 , знаходячись поряд із входом до магазину з продажу жіночого одягу «Promin», належного ПП «Тіз-Груп» (), на другому поверсі ТРЦ «Оазис», за адресою: м. Київ, пр-т. Оболонський, 47/42, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, поєднаний із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я, зайшовши до приміщення магазину «Promin», зняв із вішалки жіночий худі (спортивна кофта) фіолетового кольору, розміру XS, артикул 2010-02_328, вартість якої становить 725 грн., та намотавши його собі на ліву руку та тримаючи при собі, підійшов до продавця даного магазину ОСОБА_8 та своєю правою рукою наніс останній боковий удар в ліву частину обличчя, від чого та втратила рівновагу та впала на підлогу.

Після цього ОСОБА_5 , тримаючи при собі викрадений товар, а саме: жіночий худі (спортивна кофта) фіолетового кольору, розміру XS, артикул 2010-02_328, вартістю 725,00 грн., який належить ПП «Тіз-Груп» (), покинув приміщення вказаного магазину, а викраденим майном в подальшому розпорядився на власний розсуд.

Внаслідок вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 спричинив ПП «Тіз-Груп» () майнову шкоду на суму 725,00 грн.

Слідчим зазначено, що застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється відповідними ризиками, передбаченими ст.177 КПК України, а саме тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років, у зв`язку з чим останній, усвідомлюючи тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілу та свідків, у зв`язку з тим, що підозрюваному відомі місця їх проживання та місце роботи, крім того підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, про що свідчий той факт, що після вчинення даного кримінального правопорушення ОСОБА_5 попрямував до іншого магазину, який розташований неподалік, де намагався скоїти умисний злочин поєднаний із застосуванням насильства.

У зв`язку з наведеним, незастосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою унеможливить запобігання вказаним ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому існує необхідність у застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у вигляді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прокурор у судовому засіданні підтримала клопотання з викладених у ньому підстав, проте просила не застосовувати до підозрюваного заставу, оскільки злочин, у вчиненні якого він підозрюється, поєднаний із застосуванням насильства. Зазначила, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти власності, відповідальність за який передбачена ч.2 ст. 186 КК України, кваліфікація вказаного кримінального правопорушення повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження. Вказала про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, у зв`язку з чим більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.

Слідчий у судовому засіданні підтримав думку прокурора.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказавши про необґрунтованість пред`явленої його підзахисному підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України. На його думку підозра є необґрунтованою, спростовується показаннями потерпілої та свідків, наданими на початку досудового розслідування, які потім були змінені. Ризики, наведені у клопотанні слідчого, носять формальний характер та не обґрунтовані. Так, стороною обвинувачення зазначено, що наявний ризик переховування від слідства чи суду, обґрунтовуючи вказаний ризик можливою тяжкістю покарання за вчинене кримінальне правопорушення. Разом з тим, ОСОБА_5 завжди з`являвся до слідчого за першим викликом, рапорти щодо ухилення підозрюваного від явки у матеріалах справи відсутні, на розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу також з`явився самостійно, не має на меті переховуватися від слідства чи суду. Ризик впливу на потерпілу чи свідків, на думку сторони захисту, є також необґрунтованим, оскільки сама лише обізнаність підозрюваного про місце проживання та роботи останніх не свідчить про його намір впливати на вказаних осіб, вказані особи вже неодноразово були допитані під час досудового розслідування. Ризик вчинення іншого злочину також не підтверджується жодними доказами, оскільки відсутні повідомлення про підозру ОСОБА_5 про вчинення іншого злочину, тощо. Вказав, що стороною обвинувачення не доведена недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів щодо його підзахисного у разі, якщо суд прийде до висновку про обґрунтованість пред`явленої підозри та наявність хоча б одного з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Наразі, підозрюваний перебуває під цілодобовим наглядом у реабілітаційному центрі, де його постійно супроводжують працівники вказаного центру, потребує лікування, а тому, з урахуванням особи підозрюваного, стану його здоров`я, враховуючи, що останній має інвалідність, пов`язану з порушенням кровообігу, що, у свою чергу, може впливати на його психічний стан, доцільним буде залишити ОСОБА_5 у реабілітаційному центрі, застосувавши щодо нього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний у судовому засіданні погодився з думкою захисника, розкаявся у вчиненому, зазначив, що погано пам`ятає подію, яка мала місце 27.09.2021, зараз перебуває у реабілітаційному центрі, намірів переховуватися не має.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши письмові матеріали клопотання, оглянувши у судовому засіданні відеозапис з камер спостереження магазину «Promin», який містить запис подій, які мали місце 27.09.2021 у магазині з продажу жіночого одягу «Promin», розташованого на другому поверсі ТРЦ «Оазис», за адресою: м. Київ, пр-т. Оболонський, 47/42, слідчий суддя приходить до наступного.

У провадженні СВ Оболонського УП ГУ НП у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003425 від 28.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Як вбачається з матеріалів, долучених до клопотання, 28.09.2021 року відомості про кримінальне правопорушення, вчинення якого інкримінується ОСОБА_5 , внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003425 за попередньою кваліфікацією за ч.1 ст. 125 КК України.

25.11.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

З цього приводу, Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїх рішеннях «Нечипорук і Йонкало проти України», «Малик проти України» зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Однак, вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою.

Наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення обґрунтована зібраними у кримінальному проваджені доказами, а саме: протоком прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 27.09.2021; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 07.10.2021; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілої ОСОБА_8 від 07.10.2021; протоколом огляду предмету (відеозапису) від 07.10.2021; протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_8 від 22.11.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 07.10.2021; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 від 07.10.2021; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_9 від 22.11.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 20.11.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 19.11.2021; відеозаписом з камер спостереження магазину «Promin», який містить запис подій, які мали місце 27.09.2021 у магазині з продажу жіночого одягу «Promin», розташованого на другому поверсі ТРЦ «Оазис», за адресою: м. Київ, пр. Оболонський, 47/42.

Наведені обставини та досліджені у судовому засіданні матеріали, додані до клопотання, у своїй сукупності, у достатній мірі переконують слідчого суддю про наявність обґрунтованого припущення про можливе вчинення ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення.

У той же час наявність або ж відсутність протиправних дій ОСОБА_5 підлягає встановленню лише під час судового розгляду обвинувального акта, а на стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості такої підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (частина перша статті 276 КПК). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.

Якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Отже, враховуючи вимоги п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, які узгоджуються з наведеними рішеннями ЄСПЛ, слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_5 , виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах, доданих до клопотання, дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри, тобто про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію, майновий стан та наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Вирішуючи питання доцільності застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує особу, вік та стан здоров`я підозрюваного, його соціальні зв`язки, відсутність постійного місця проживання у м. Києві.

У зв`язку з наведеним, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено існування ризику того, що підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим, може у подальшому переховуватися від органів досудового слідства та суду.

Разом з тим, слідчий суддя вважає недоведеним у судовому засіданні ризик незаконного впливу з боку підозрюваного на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, адже сама лише обізнаність підозрюваного про місце проживання та роботи вказаних осіб не доводить існування такого ризику. Крім того, потерпіла та свідки вже двічі допитані під час досудового розслідування, з часу події злочину до часу вирішення питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу пройшло понад два місця, проте відсутні докази вчинення з боку підозрюваного будь-якого тиску на вказаних осіб. При цьому, приписами п. 4 ч. 5 ст. 194 КПК України передбачений обов`язок підозрюваного утриматися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, що при застосуванні до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, унеможливить вчинення таких дій, а у разі їх вчинення може слугувати підставою для зміни запобіжного заходу на більш жорсткий за клопотанням органу досудового розслідування.

Крім того, слідчий суддя вважає необґ рунтованим стороною обвинувачення ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 раніше не судимий, підозра у вчиненні іншого кримінального правопорушення останньому не повідомлялась, відомості щодо його причетності до вчинення іншого злочину в органу досудового розслідування відсутні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про обрання виду запобіжного заходу, суд враховує вимоги ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема справи «Харченко проти України», «Комарова проти України», «Калашніков проти Росії», в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується Суд у вирішенні питань щодо застосування тримання осіб під вартою, а саме: тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі; у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

Положеннями статей 21, 24, 43 Конституції України передбачено, що усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними. Громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

З огляду на імперативні норми Конституції України, висновки Європейського суду з прав людини, викладені у різних рішеннях, враховуючи обставини відсутності реальних ризиків, передбачених п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не доведення неправомірної поведінки підозрюваним під час досудового розслідування, слід дійти висновку, що органом досудового розслідування не доведено, що більш м`який запобіжний захід буде недостатнім для запобігання ризикам, указаним у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_5 затриманий в порядку ст.208 КПК України не був, незаконно впливати на потерпілого та свідків не намагався, на теперішній час проходить курс психо-соціальної допомоги у ГС «Міжнародна Антинаркотична Асоціація», де знаходиться цілодобово в умовах стаціонару, за колишніми місцем проживання характеризується позитивно, порушень громадського порядку не допускав, скарг з боку сусідів на його поведінку не надходило.

За вказаних обставин слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення не наведено переконливих доводів щодо недостатності застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зважаючи на викладене, враховуючи кожну обставину окремо та в сукупності, проводячи оцінку поданих доказів, беручи до уваги мету і підстави застосування запобіжних заходів, що передбачені ст. 177 КПК України, враховуючи той факт, що підозра у вчиненні тяжкого злочину сама по собі не є достатньою підставою для обрання запобіжного заходу, слід дійти висновку про відмову у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 та наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу менш суворого, ніж утримання під вартою, як просила сторона обвинувачення, у вигляді особистого зобов`язання, поклавши на підозрюваного обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4 ч.5 ст.194 КПК України, у межах строку досудового розслідування, що у достатній мірі забезпечить правомірну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись ст.ст.176-179, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003425 від 28.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду (залежно від стадії кримінального провадження) за першою вимогою;

- не відлучатись з Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні в усіх випадках, крім спільної участі у слідчих та процесуальних діях.

Дані обов`язки покласти на підозрюваного ОСОБА_5 на строк до 25 січня 2022 року включно, тобто в межах строку досудового розслідування.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 07.12.2021 о 13 год. 45 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1