УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2021 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві

клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене із прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, із вищою освітою, перебуває в цивільному шлюбі, має двох неповнолітніх дітей 2006, 2015 років народження, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000146 від 23 лютого 2021 року,

ВСТАНОВИВ :

24 грудня 2021 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене із прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000146 від 23 лютого 2021 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000146 від 23 лютого 2021 року, за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 307 КК України, ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, ОСОБА_12 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307 КК України а також за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 311, ч. 1 ст. 263 КК України.

23 грудня 2021 року о 15.23 годин ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

24 грудня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, а саме: у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту психотропної речовини, у великих розмірах.

У клопотанні слідчого наведені дані, що вказують на причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому дій, а саме: протоколом обшуку від 26.09.2021, відповідно до якого за місцем мешкання ОСОБА_13 працівниками поліції виявлено та вилучено зіп-пакетики з речовинами рослинного походження та зіп-пакетики з порошкоподібними речовинами, електронні ваги, різноманітні колби, пляшки із залишками речовин невідомого походження; протоколом обшуку від 23.12.2021, відповідно до якого за місцем мешкання ОСОБА_5 працівниками поліції виявлено та вилучено наркотичні засоби та психотропні речовини, речовини невідомого походження, а також фасувальні пакетики та електронні ваги; висновком експерта, відповідно до якого за місцем мешкання ОСОБА_5 вилучено амфетамін; протоколами допитів свідків, які повідомили про обставини виявлення в квартирі ОСОБА_5 наркотичних засобів та психотропних речовин; протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій відносно ОСОБА_5 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчинені тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років з конфіскацією майна, перебуваючи на свободі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків у кримінальному провадженні, продовжувати вчиняти злочини у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Наявність ризику переховування від слідства та суду обґрунтовується тим, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відноситься до тяжких, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років з конфіскацією майна, усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину, перебуваючи на волі ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування і в подальшому від суду. Останній не має місця роботи та офіційного джерела доходу, у зв`язку з чим, знаходячись на волі, має змогу не тільки ухилитись від досудового розслідування, а й продовжити злочинну діяльність.

Наявність ризику впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі може незаконно впливати на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки серед осіб, які підлягають допиту у кримінальному провадженні як свідки, будуть його знайомі, які з метою уникнення його відповідальності під тиском останнього можуть змінити показання.

Враховуючи викладене, а також те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання, та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти заявленого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказуючи на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри за ч.2 ст.307 КК України. Крім того, прокурором не доведено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які на думку захисника відсутні. Просить врахувати, те, що ОСОБА_5 має родину, двох неповнолітніх дітей, міцні соціальні зв`язки, та відмовити у задоволенні клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати відносно нього домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника та просив відмовити в задоволенні клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного висновку.

Згідно ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим,щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення,був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення,а також наявність ризиків,які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії,передбачені ч.1 цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини,у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного,обвинуваченого; 4)міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; 5)наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8)наявність судимостей у підозрюваного,обвинуваченого; 9)дотримання підозрюваним,обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10)наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11)розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000146 від 23 лютого 2021 року, за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 307 КК України, ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, ОСОБА_12 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307 КК України а також за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 311, ч. 1 ст. 263 КК України.

24 грудня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, а саме: у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту психотропної речовини, у великих розмірах.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слід зазначити, що поняття «обґрунтована підозра» не виключене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч.5 ст.8 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 Рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182 ) те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, прийшов до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, оскільки об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.

Слідчий суддя вважає непереконливими доводи сторони захисту щодо необґрунтованості пред`явленої ОСОБА_5 підозри, оскільки на стадії досудового розслідування кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу.

У судовому засіданні також встановлено, що на даний час наявні певні ризики, вказані в клопотанні слідчого, а саме, ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість можливого покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Вирішуючи питання щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_5 , а також обставини у відповідності до вимог ст. 178 КПК України, що характеризують підозрюваного, зокрема, те, що він раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має родину, двох неповнолітніх дітей, місце проживання.

Згідно вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. п. 1 та 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п.3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

З урахуванням наведеного,слід визнати те, що під час розгляду клопотання не було доведено те, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, та спробам останнього переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

З огляду на зазначене слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні клопотання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та в цьому випадку слід вважати достатнім на даній стадії кримінального провадження застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з покладенням визначених ч.5 ст.194 КПК України, з метою уникнення можливості вчинення дій визначених ст.177 КПК України.

Керуючись ст.ст.2, 8, 131, 132, 176-178, 181, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене із прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000146 від 23 лютого 2021 року - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22 години до 06 години наступного дня.

На підставі ч.5 ст. 194 КПК України, покласти на ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду по першому виклику;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання, реєстрації, роботи та номеру засобу зв`язку;

- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними в кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорта) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Виконання ухвали покласти на орган внутрішніх справ за місцем проживання ОСОБА_5 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 .

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_5 під домашнім арештом визначити строком 60 днів, тобто до 21 лютого 2022 року, включно.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти негайно в залі суду.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1