Ухвала

іменем України
7 грудня 2021 року

м.Київ
справа № 161/20320/18

провадження № 51- 2946 впс 21
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши в судовому засіданні подання Волинського апеляційного суду про направлення кримінального провадження № 0003470 від 20 вересня 2018 року щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України, за апеляційною скаргою прокурора Луцької місцевої прокуратури ОСОБА_6 на вирок Луцького міськрайонного суду Волинської області від 29 листопада 2019 року до іншого суду апеляційної інстанції,

встановив:
до Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання Волинського апеляційного суду про направлення вказаного кримінального провадження до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивовано тим, що четверо суддів: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , з п`яти суддів, які входять до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Волинського апеляційного суду, не можуть брати участі у цьому кримінальному провадженні з підстав, передбачених ст. 76 КПК, у зв`язку з чим неможливо у порядку, передбаченому ч. 3 ст. 35 КПК, визначити колегію суддів для розгляду вказаного кримінального провадження з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Волинського апеляційного суду.

Учасникам судового провадження у порядку, передбаченому КПК, направлено повідомлення про час і місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення дати розгляду подання не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи, наведені у поданні, Суд дійшов висновку, що подання не підлягає задоволенню з огляду на таке.
За змістом п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Згідно з ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Як убачається з матеріалів провадження, на розгляд Волинського апеляційного суду 24 листопада 2021 року надійшло кримінальне провадження № 0003470 від 20 вересня 2018 року щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України, за апеляційною скаргою прокурора Луцької місцевої прокуратури ОСОБА_6 на вирок Луцького міськрайонного суду Волинської області від 29 листопада 2019 року.
У протоколі щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Волинського апеляційного суду від 24 листопада 2021 року зазначено, що визначити колегію суддів для розгляду вказаного кримінального провадження неможливо, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Відповідно до рішення зборів суддів Волинського апеляційного суду № 1 від 04 жовтня 2018 року у складі суду утворено судову палату з розгляду кримінальних справ та відповідно до рішення зборів суддів цього суду від 18 лютого 2021 року № 6 затверджено новий персональний склад постійної та резервної колегії суддів ( ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 ).
Четверо суддів цієї судової палати ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 брали участь у цьому кримінальному провадженні під час розгляду провадження в апеляційному порядку (т.2, а.п. 155-157), а тому відповідно до ч. 1 ст. 76 КПК не мають права брати участь у цьому ж провадженні в суді апеляційної інстанції табули виключені під час здійснення автоматичного розподілу зазначеного кримінального провадження.
Таким чином, у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Волинського апеляційного суду є один суддя: ОСОБА_11 , який може брати участь у розгляді вказаного кримінального провадження за апеляційною скаргою прокурора на вирок Луцького міськрайонного суду Волинської області від 29 листопада 2019 року.
Проте, перебування судді ОСОБА_11 у нетривалому відрядженні згідно наказу № 09.9/71 від 22 листопада 2021 року (т.3. а.п.3), який має повноваження розглядати дане провадження та при повторному автоматизованому розподілі судової справи не позбавлений права бути доповідачем, не є безумовною підставою для передачі матеріалів провадження до іншого апеляційного суду.

Разом із тим, в поданні Волинського апеляційного суду не зазначено обставин, які б в розумінні п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК вказували на те, що у Волинському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Так, з наявної інформації на офіційному інтернет-ресурсі Державної судової адміністрації України вбачається, що у цьому суді здійснюють правосуддя чотирнадцять суддів, дев`ятеро з яких входять до складу судової палати з розгляду цивільних справ та п`ятеро до судової палати з розгляду кримінальних справ.
Частиною 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» передбачено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ. Виходячи зі змісту зазначених положень запровадження спеціалізації не є обов`язковим.
Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (із змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Ради суддів України) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.
Єдиною умовою врахування спеціалізації, визначеною КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.
Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.
Таким чином, з подання Волинського апеляційного суду не вбачається, що у цьому апеляційному суді вичерпані усі можливості для формування складу колегії для розгляду апеляційної скарги прокурора на вирок Луцького міськрайонного суду Волинської області від 29 листопада 2019 року та не обґрунтовано неможливість вирішення зазначеного питання з використанням усіх засобів з організації діяльності та роботи суду, враховуючи те, що загальна чисельність суддів Волинського апеляційного суду складає чотирнадцять осіб, водночас один суддя з судової палати з розгляду кримінальних справ може брати участь у розгляді вказаного кримінального провадження.
За таких обставин, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення подання Волинського апеляційного суду та передачі зазначеного кримінального провадження на розгляд до іншого суду апеляційної інстанції.
Враховуючи викладене та керуючись положеннями ст. 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Волинського апеляційного суду про направлення кримінального провадження № 0003470 від 20 вересня 2018 року щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України, за апеляційною скаргою прокурора Луцької місцевої прокуратури ОСОБА_6 на вирок Луцького міськрайонного суду Волинської області від 29 листопада 2019 року, з Волинського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3