Справа № 296/7800/21
УХВАЛА
Іменем України

07 грудня 2021 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника (підозрюваного) ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 розглянувши скаргу підозрюваного ОСОБА_3 на повідомлення про підозру від 05.07.2021р., -

ВСТАНОВИВ:

До Корольовського районного суду міста Житомира звернувся підозрюваний ОСОБА_3 , зі скаргою на рішення слідчого про повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №0000244, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 04 липня 2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Обґрунтовуючи подану скаргу, підозрюваний зазначив, що з матеріалів кримінального провадження не вбачається обґрунтування будь-якої причетності ОСОБА_3 до інкримінованого йому кримінального правопорушення. Крім того, повідомлення про підозру складено на підставі доказів, які не відповідають критеріям допустимості. На підставі викладеного просив скаргу задовольнити.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_3 скаргу підтримав та просив її задовольнити, врахувавши зазначені в ній доводи. Також вказав, що за кермом транспортного засобу був ОСОБА_7 .

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні скаргу підтримав та просив задовольнити. Вказав, що ОСОБА_3 не був за кермом транспортного засобу, на момент повідомлення про підозру досудовим слідством не було зібрано достатньо доказів для підозри ОСОБА_3 . Просив врахувати покази свідків, які були допитані при розгляді скарги.

Прокурор заперечив щодо задоволення скарги підозрюваного, просив у її задоволенні відмовити. Вказав на те, що слідчий експеримент підтверджує місце перебування ОСОБА_3 за кермом. Свідок ОСОБА_8 при допиті в судовому засіданні плутався в показах, крім того жодного разу на виклики слідчого не з`являвся для проведення слідчого експерименту. Прокурор зазначає, що підозра є обґрунтованою, підстави для її скасування відсутні, матеріали провадження уже відкриті для сторони захисту. Просив також звернути увагу на висновок комплексної судово-медичної та транспортно-трасологічної експертизи.

В своїх письмових поясненнях прокурор ОСОБА_5 зазначив, що зібрані у кримінальному провадженні докази є достатніми для підозри ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України. Також наголосив, що ухвалою слідчого судді підозрюваному ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що свідчить про існування обґрунтованої підозри.

Слідчий підтримав доводи прокурора.

Дослідивши матеріали скарги, заслухавши доводи учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України.

Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.

Отже підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

У тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Згідно з положеннями ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п. 175 Рішення в справі «Нечипорук і Йонкало проти України»), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Із поданої скарги вбачається, що підставами для скасування повідомлення про підозру заявник вважає те, що повідомлення про підозру було передчасним, оскільки на момент повідомлення достатні докази вчинення правопорушення відсутні. Свої доводи обґрунтовує тим, що викладені в повідомленні про підозру відомості не підтверджуються належними, допустимими та достовірними доказами. Також, заявник вказує на відсутність обов`язкових елементів повідомлення про підозру.

Свідок ОСОБА_9 та ОСОБА_8 в судовому засіданні вказали, що за кермом автомобіля «Пежо» постійно був ОСОБА_7 . Зокрема свідок ОСОБА_8 вказала, що бачила як ОСОБА_7 перелазив з кабіни до вантажного відсіку автомобіля після ДТП. Свідок ОСОБА_10 не дав чітких свідчень.

Разом з тим, іншими зібраними у справі доказами підтверджується обґрунтованість підозри. Зокрема протоколом огляду місця ДТП; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 04.07.2021, який є працівником ДНСН Украївни; протоколом пред`явлення для впізнання, особи за фотознімками від 05.07.2021, згідно якого свідок ОСОБА_11 впізнав на фотознімку особу, яка перебувала за кермом під час деблокування дверці автомобіля працівниками ДНСН України; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 04.07.2021, яка працює фельдшером; протоколом пред`явлення для впізнання, особи за фотознімками від 04.07.2021, згідно якого свідок ОСОБА_12 впізнала на фотознімку особу, яка сиділа на місці водія та була затиснена деталями автомобіля; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 05.07.2021, який працює водієм автомобіля екстреної медичної допомоги; протоколом пред`явлення для впізнання, особи за фотознімками від 05.07.2021, згідно якого свідок ОСОБА_13 впізнав на фотознімку особу, яка сиділа на місці водія та була затиснена деталями автомобіля. На момент розгляду скарги прокурором були надані інші докази в підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_3 , зокрема висновок експерта від 22.07.2021; протокол проведення слідчого експерименту від 13.09.2021р.; висновком комплексної судово-медичної та транспортно-трасологічної експертизи від 26.10.2021.

Також слід звернути увагу, що згідно пояснень слідчого свідок ОСОБА_8 не являлася на виклики для проведення слідчого експерименту за її участю.

Як встановлено при розгляді скарги, за своїм змістом складена 05.07.2021 щодо ОСОБА_3 підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК. Також, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти висновку, що ОСОБА_3 причетний до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286-1 КК України.

Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» (пункт 88), «Erdagozv. Turkey» (пункт 51), «Cebotari v. Moldova» (пункт 48) «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, зокрема, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Murray v. the United Kingdom». Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Разом з тим, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановлені вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Також відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки і оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, в рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» Суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

За вказаних вище обставин, слідчий суддя доходить висновку про відсутність підстав для задоволення скарги заявника.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.277-278, 303, 307, 309, 376, 532, 534 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги на повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 05.07.2021 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України у рамках кримінального провадження №0000244 від 04.07.2021 року - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1