Справа № 629/2614/21
Провадження № 1-кс/629/478/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2021 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Лозівського РВП ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

встановив:

18.05.2021 ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою, на бездіяльність Лозівського РВП ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою від 02.02.2021 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.366 КК України працівниками Управління пенсійного фонду України в Лозівському районі, які у 2010 році зменшили йому розмір пенсійних виплат з 1169,74 грн. до 1152,32 грн. та не нарахували доплату до старого розміру пенсії, на підтвердження чого надав копії розрахунку управлінням в 2010 році його стажу робот та копію протоколу №47 від 11.05.2010 року.

Ухвалою від 18.05.2021 провадження за скаргою відкрито.

В судове засідання скаржник ОСОБА_3 жодного разу, а саме: 20.05.2021, 24.05.2021, 27.05.2021, 01.06.2021, 04.06.2021, 08.06.2021, 14.06.2021, 24.06.2021, 30.06.2021, 07.07.2021, 14.07.2021, 21.07.2021, 28.07.2021, 10.09.2021, 16.09.2021 не з`явився, про час та день розгляду скарги був повідомлений своєчасно та належним чином, що підтверджується телефонограмами та довідками про доставку СМС від 19.05.2021, 21.05.2021, 31.05.2021, 01.06.2021, 07.06.2021, 10.06.2021, 15.06.2021, 23.06.2021, 25.06.2021, 02.07.2021, 09.07.2021, 16.07.2021, 22.07.2021, 29.07.2021 року, зворотним поштовим повідомленням про отримання повістки про виклик від 18.06.2021, 13.08.2021 року.

20.05.2021 та 15.06.2021 року ОСОБА_3 надав заяви про неможливість прибуття до зали судових засідань в приміщенні суду за викликом, оскільки йому перешкоджають чоловіки, які перебувають у вестибюлі суду.

Як вбачається з рапорту командира 1 відділення взводу 2 підрозділу охорони ТУ ССО у Харківській області капрала ОСОБА_4 , 20.05.2021 року о 15-18 год. до приміщення Лозівського міськрайонного суду Харківської області прибув громадянин ОСОБА_5 , який відмовився проходити поверхневу перевірку із застосуванням спеціальних технічних засобів контролю на безпеку, у зв`язку з чим не був допущений до приміщення суду.

Згідно Правил пропуску осіб до будинків (приміщень) судів, органів та установ системи правосуддя та на їх територію транспортних засобів, затверджених Наказом Державної судової адміністрації України та Служби судової охорони 30.01.2020 №43/61, пропуск осіб до будинків (приміщень) судів, органів та установ системи правосуддя та на їх територію транспортних засобів (далі - пропускний режим) здійснюється працівниками Служби судової охорони (далі - Служба).

З метою ідентифікації осіб, які прибули до суду, іншого органу або установи системи правосуддя, їх пропуск здійснюється на підставі документа, що посвідчує особу (паспорта громадянина України, паспорта громадянина для виїзду за кордон, службового посвідчення, посвідчення адвоката України, національного посвідчення водія України, пенсійного посвідчення, іншого офіційного документа, що містить фотокартку особи та печатку установи, яка видала документ).

До будинків (приміщень) судів, інших органів та установ системи правосуддя із застосуванням спеціальних технічних засобів контролю на безпеку пропускаються: особи, які беруть участь у розгляді кримінальних, цивільних, господарських та адміністративних справ, - за

списком, складеним працівниками апарату суду, або при пред`явленні судової повістки, ухвали суду та документа, який посвідчує особу. Якщо в особи відсутній документ, який посвідчує особу, працівник Служби через судового розпорядника (секретаря судового засідання) з`ясовує особу, що прибула, і надалі виконує вказівки головуючого в судовому засіданні.

27.05.2021 року слідчий Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 надала заяву на адресу слідчого судді, в якій вказувала, що ОСОБА_3 неодноразово подавалася заява про скоєне кримінальне правопорушення, по яких вже були проведені всі необхідні слідчі дії та надана правова оцінка. Крім того просила розглянути дану скаргу за її відсутності.

У судове засідання 04.06.2021 року слідчий Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 з`явилася та залишила питання про можливість розгляду справи на розсуд суду.

В інші судові засідання слідчий Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 не з`явилась, причину неявки слідчому судді не повідомила, про час та день розгляду скарги була повідомлена своєчасно та належним чином.

27.05.2021 року та 17.06.2021 року на адресу ОСОБА_3 надсилались листи, в яких скаржнику повідомлялось про необхідність прибути на розгляд його скарги, оскільки судовий розгляд має проводитись за його присутності. Також ОСОБА_3 роз`яснювалось те, що охорона Лозівського міськрайонного суду Харківської області здійснюється підрозділом охорони ТУ ССО у Харківській області, які діють на підставі Положення про Службу судової охорони та Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до імперативних вимог частини третьої статті 306 КПК участь у судовому засіданні скаржника чи його захисника, представника (принаймні однієї із зазначених осіб) є обов`язковою. Водночас згідно із частиною другою цієї ж статті слідчий суддя зобов`язаний розглянути скаргу не пізніше сімдесяти двох годин з моменту її надходження.

У разі ж неявки до суду скаржника, належним чином сповіщеного про розгляд скарги, слідчий суддя не наділений повноваженнями забезпечити прибуття цієї особи проти її волі.

Зокрема, примусовий привід до суду згідно із частиною третьою статті 140 КПК застосовується виключно до підозрюваного, обвинуваченого або свідка.

Грошове стягнення за неявку до суду без поважних причин відповідно до частини першої статті 139 КПК може бути накладено лише на підозрюваного, обвинуваченого, потерпілого, цивільного відповідача, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Адміністративній відповідальності за злісне ухилення від явки в суд за статтею 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення підлягають лише свідок, потерпілий, позивач, відповідач, експерт, перекладач.

Таким чином, закон не встановлює жодних заходів процесуального примусу для забезпечення участі в судовому засіданні особи, котра оскаржує рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора. Не передбачає закон і можливості розгляду судом скарги за відсутності скаржника, належним чином повідомленого про такий розгляд (якщо в судовому засіданні не бере участі його захисник чи представник).

У частині другій статті 307 КПК визначено вичерпний перелік рішень, які слідчий суддя може прийняти за результатами розгляду відповідної скарги: скасувати рішення слідчого чи прокурора; зобов`язати припинити дію чи вчинити певну дію; відмовити в задоволенні скарги.

Однак постановлення будь-якої з наведених ухвал за відсутності і скаржника, і його захисника чи представника не відповідатиме приписам частини третьої статті 306 КПК.

Відкладення розгляду скарги призводить до порушення строку, встановленого частиною другою статті 306 зазначеного Кодексу, а також не гарантує прибуття в наступне судове засідання осіб, котрі не бажають брати в ньому участь.

Отже, норми КПК України не містять вказівки щодо дій слідчого судді у разі неявки особи, яка звернулась зі скаргою, на судове засідання з розгляду такої скарги.

Згідно розділу 7 Узагальнення ВССУ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» визначено наступне: « …у разі неявки скаржника слідчі судді постановляють ухвали про

залишення відповідних скарг без розгляду. Такий підхід суду відповідає вимогам ч.3 ст.306 КПК, згідно із якою розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Отже, у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд».

Слідчий суддя вважає за можливе взяти до уваги положення вказаного узагальнення виходячи із наступного.

Забезпечення однакового застосування норм матеріального та процесуального законодавства полягає у наданні на законодавчому рівні можливості Вищому спеціалізованому суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ вивчати й узагальнювати судову практику при вирішенні справ цивільної та кримінальної юрисдикцій. Наслідком такого узагальнення є реалізація повноваження вищого спеціалізованого суду, передбаченого п.2 ст.32 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», щодо надання судам нижчих інстанцій кваліфікованої допомоги з боку суду вищого рівня у вигляді надання рекомендаційних роз`яснень із питань правозастосування. За змістом п.2 ст.32 Закону ВССУ дає спеціалізованим судам нижчого рівня рекомендаційні роз`яснення з питань застосування законодавства щодо вирішення справ відповідної судової юрисдикції (цивільної та кримінальної).

Слідчий суддя вважає, що враховуючи положення ст.7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду скарг, скаржник, звертаючись до слідчого судді повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень. Неявка належно повідомленого скаржника дає суду право залишити його скаргу без розгляду, що, однак, не позбавляє скаржника права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора. Отже, таким чином, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.

Враховуючи, що скаржник ОСОБА_3 жодного разу не прибув у судове засідання для її розгляду, слідчий суддя, враховуючи вимоги КПК України щодо обов`язкової участі скаржника у розгляді скарги та положення ч.6 ст.9 КПК України, приходить до висновку про можливість залишити скаргу без розгляду.

Слідчий суддя критично ставиться до заяв ОСОБА_3 про неможливість прибуття до зали суду для розгляду скарги у зв`язку із перешкодами працівниками судової охорони потрапляння до приміщення суду, та розцінює їх як затягування судового процесу.

На підставі викладеного, керуючись ст.7,9,26,303,306 КПК України, -

ухвалив:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Лозівського РВП ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Слідчий суддя ОСОБА_1