Справа №949/1191/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2021 року

Слідчий суддя Дубровицького районного суду Рівненської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря: ОСОБА_2 ,
скаржника: ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Дубровицького відділу Сарненської окружної прокуратури,

В С Т А Н О В И В:
21 вересня 2021 року до Дубровицького районного суду Рівненської області надійшла зазначена скарга на бездіяльність уповноважених осіб Дубровицького відділу Сарненської окружної прокуратури, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
У скарзі адвокат ОСОБА_4 просить: зобов`язати уповноважених осіб Дубровицького відділу Сарненської окружної прокуратури внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 13.09.2021 року про вчинення кримінального правопорушення та через 24 години з моменту внесення таких відомостей до ЄРДР надати заявнику витяг з реєстру досудових розслідувань.
У скарзі адвокат ОСОБА_4 зазначила, що 13.09.2021 року ОСОБА_3 звернувся до Дубровицького відділу Сарненської окружної прокуратури з заявою про вчинення кримінального правопорушення з наведенням об`єктивної сторони злочинів та їх суб`єктів, однак, станом на 20.09.2021 року відомості про кримінальне правопорушення, яке зазначене у його заяві, не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Адвокат ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, про дату час та місце розгляду скарги повідомлялася у встановленому законом порядку. Скаргу просила розглянути за її відсутності.
Скаржник Хомич в судовому засіданні скаргу підтримав в повному обсязі, просив її задоволити з вказаних у ній підстав, оскільки в його заяві від 13.09.2021 року було описано обставини вчинення кримінального правопорушення відносно нього. Крім того, додав, що внаслідок бездіяльності прокурора, яка полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР, після вказаних у скарзі подій, знову 15.09.2021 року та 21.09.2021 року невідомими особами відносно нього було вчинено неправомірні дії, а тому є необхідність у належному реагуванні прокурором.
Представник Дубровицького відділу Сарненської окружної прокуратури в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час судового засідання був повідомлений належним чином. До початку розгляду скарги подав клопотання про розгляд скарги без його участі.
Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Заслухавши скаржника, ознайомившись зі скаргою, дослідивши долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
З матеріалів скарги встановлено, що 13.09.2021 року до Дубровицького відділу Сарненської окружної прокуратури ОСОБА_3 подав заяву в порядку статті 214 КПК України, в якій просив внести відомості до Єдиного реєстру досудового розслідування про вчинення кримінального правопорушень за статтями 182, 206 КК України. У заяві описані обставини їх вчинення, у чому вони полягали.
Станом на 20.09.2021 року відомості за заявою ОСОБА_3 до ЄРДР не внесено, що свідчить про невиконання прокурором вимог ст.214 КПК України, чим було допущено бездіяльність.
На підставі викладеного, просить зобов`язати уповноважених осіб Дубровицького відділу Сарненської окружної прокуратури внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 13.09.2021 року про вчинення кримінального правопорушення.
На час розгляду даної скарги відомості про внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 слідчому судді надані не були.
Згідно з ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань визначений у статті 214 КПК України.
Частиною 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Частиною 2 цієї статті визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому, в реєстрі, серед іншого, згідно з п.п. 2, 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, зазначається: прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК України підлягають доказуванню, зокрема і подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). При цьому, положеннями ст.92 КПК України регламентовано, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу покладається не на заявника, а на слідчого і прокурора.
За змістом ч. 3 ст. 214 КПК України заборонено здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом.
Тобто, слід враховувати, що на цьому етапі правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК, не достатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину. З огляду на такі обставини необхідно звернути увагу, що вимога про внесення відомостей до ЄРДР на підставі заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не передбачає здійснення оцінки обґрунтованості таких заяв на наявність ознак складу кримінального правопорушення, а передбачає лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.
Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення.
В матеріалах справи відсутні будь-які відомості про те, що повідомлення про вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 було зареєстровано та внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Крм того, як вбачається з матеріалів справи, заява ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення була ідентифікована правоохоронним органом як звернення і розглянута за правилами Закону "Про звернення громадян", а не Кримінального процесуального Кодексу, хоча очевидно, що особа, яка заявляє /повідомляє/ про вчинення злочину, і та особа, яка звертається відповідно до Закону "Про звернення громадян" з клопотанням, скаргою або пропозицією, переслідують різні цілі, а тому правове реагування на ці заяви має бути відповідним, з урахуванням вимог ст. 2 Кримінального процесуального Кодексу щодо завдання кримінального провадження, згідно якої завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.
Слід зауважити, що відповідно до узагальнення ВССУ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування» від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17, КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Разом з тим слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК, не достатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину. Саме тому посилатися на цьому етапі на положення ст. 2 КК, яка визначає підставу кримінальної відповідальності, недоцільно.
На окрему увагу заслуговує питання застосування до відповідних правовідносин Закону України "Про звернення громадян". Варто враховувати, що цей нормативно-правовий акт має свою мету і певним чином урегульовує питання взаємодії громадян з державними органами, у тому числі з органами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування. Водночас слід зробити застереження щодо недопустимості підміни нормами цього закону положень, які визначають порядок реагування державних органів на одержання інформації про вчинені кримінальні правопорушення.
Так, відповідно до преамбули Закону України "Про звернення громадян" він регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення.
Водночас, якщо особа звертається із певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то таке звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах. Неправильно розглядати заяви, які, на думку уповноважених суб`єктів органів досудового розслідування, містять відомості про кримінальне правопорушення, за правилами ст. 214 КПК України, а які таких відомостей не містять, - за правилами Закону України "Про звернення громадян", оскільки така ознака не може використовуватись як розмежувальна для цих двох видів звернень. Обґрунтованою є практика слідчих суддів, які визнають протиправною бездіяльність слідчих та прокурорів із невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, якщо заява, яка, на думку особи, що її подала, містила відомості про кримінальне правопорушення, однак була розглянута в порядку Закону України "Про звернення громадян".
Отже, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.
Таким чином, обов`язок внесення відомостей про обставини, що можуть свідчити про вчинене кримінальне правопорушення, є безумовним, а розгляд заяви про кримінально-каране діяння поза межами кримінального процесуального законодавства суперечить вищенаведеним аргументам.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Відповідно до роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, зазначених в інформаційному листі № 1640/0/4-12 від 9 листопада 2012 року "Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій бездіяльності під час досудового розслідування", зазначив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 124 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Статтею 39 КПК України визначено правосуб`єктність керівника органу досудового розслідування, як суб`єкта кримінального - процесуального провадження, якому не надано права відмовляти у внесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР чи зволікати із внесенням такого роду заяв та повідомлень до реєстру.
Відповідно до ч.2 ст. 119 Конституції України, орган державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачаються Конституцією та законами України.
За приписами ст. 303 КПК України заявник вправі оскаржити рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, яке полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п.1, ч.1).
Як випливає з положень принципу публічності, закріпленого у ст. 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.
Частиною 1 ст. 28 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Таким чином, приймаючи до уваги, що невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 порушує його права, а також зважаючи на те, що за вказаних обставин уповноваженою особою прокуратури не виконано зазначені положення КПК України, а відомості, які містяться в заяві від 13.09.2021 року безпідставно не внесені до ЄРДР, слід дійти висновку, що вимога про зобов`язання уповноваженої особи Дубровицького відділу Сарненської окружної прокуратури внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування підлягає задоволенню.
Щодо вимог визначення кваліфікації при внесенні даних в ЄРДР, як ст. 182, 206 КК України, виходячи з приписів ст.ст. 36-40, п.5 ч.5 ст.214 КПК України, такі повноваження покладені на прокурора або орган досудового розслідування, які є самостійними у своїй процесуальній діяльності, а слідчий суддя наділений правом судового контролю та не може переймати на себе функції слідства (п. 18 ч. 1 ст. 3, ч. 3 ст. 22 КПК України).
Враховуючи вищезазначене, приходжу до висновку, що скарга підлягає задоволенню в частині зобов`язання уповноваженої особи Дубровицького відділу Сарненської окружної прокуратури, внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 13.09.2021 року про вчинення кримінального правопорушення.

Керуючись ст.ст.303-307, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Дубровицького відділу Сарненської окружної прокуратури,- задоволити.

Зобов`язати уповноважену особу Дубровицького відділу Сарненської окружної прокуратури, внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 13.09.2021 року про вчинення кримінального правопорушення та через 24 години з моменту внесення таких відостей, надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала оскарженню не підлягає

Повний текст ухвали складено 29 вересня 2021 року.

Слідчий суддя: підпис

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду
Слідчий суддя Дубровицького
районного суду ОСОБА_1