СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/7898/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2021 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва скаргу ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:
21.09.2021 р. ОСОБА_3 звернулася з вказаною скаргою, у якій просить надати згоду на термінове внесення співробітниками Святошинського УП ГУНП у м. Києві відомостей про правопорушення до ЄРДР з послідуючим розслідуванням справи щодо повернення її сина додому та ведення нормального життя.
В обґрунтування скарги зазначає, що починаючи з 02.06.2021 р. зверталась до Святошинського УП ГУНП у м. Києві із заявами щодо викрадення її сина ОСОБА_4 , 2000 р.н. Так, її сина було викликано до Святошинського УП ГУНП у м. Києва для дачі пояснень, де син вказав свою адресу та його відпустили, однак слідчими не було здійснено перевірки за адресою, яку вказав її син щодо того, чи дійсно він там проживає. Крім цього, її син дуже змінився після працевлаштування в компанію «Аякс» став дуже знервованим та пішов з дому. На даний час син не повідомляє їй, де він проживає, тому вважає, що її син починаючи з 29.05.2021 р. знаходиться в заручниках, а відтак наявні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 149 КК України, проте відомості за вказаною статтею до ЄРДР не були внесені.
Від ОСОБА_3 надійшло клопотання від 23.09.2021 р., у якому вона просить розгляд справи здійснювати за її відсутності, заяву підтримує в повному обсязі.
СВ Святошинського УП ГУНП в м. Києві в судове засідання не з`явився, про час та місце скарги повідомлявся, причини неявки не повідомив.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку наступного висновку.
Слідчим суддею з`ясовано, що 29.06.2021 р. та 06.08.2021 р. ОСОБА_3 зверталася до Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві (просп. Перемоги, 109, м. Київ) із заявами щодо розшуку її сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та перевірки факту його викрадення. Вказані заяви було зареєстровано Святошинським УП ГУНП у м. Києві за № К-2309 та № К-1794.
З відповідей від 13.08.2021 р. № К-2309/125-54-03-2021 та від 12.07.2021 р. № К-1794/125-54-03-2021 Святошинського УП ГУНП в м. Києві вбачається, що в ході перевірки було встановлено місцезнаходження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та встановлено відсутність факту вчинення відносно нього кримінальних правопорушень. Крім цього, під час усної бесіди із ОСОБА_4 , останній надав письмову заяву, в якій просить припинити його розшук та не повідомляти ОСОБА_3 його місце проживання з власних міркувань.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Ч. 2 ст. 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.
Беручи до уваги наведене, положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела , попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 4 та п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).
Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).
Вищенаведене узгоджується з позицією, викладеною у згаданому Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 р., за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.
Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.
Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_5 від 17.06.2020 р. у справі № 3-180/2018(1644/18), згідно п. 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».
Також і Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16.05.2019 р. у справі № 761/20985/18, наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».
Беручи до уваги наведене, слідчий суддя зобов`язаний надавати попередню оцінку (аналіз) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв, а саме: час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину.
Заява ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення за своїм змістом та суттю є висловленням незгоди щодо дій її повнолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який виявив бажання проживати самостійно та не бажає ОСОБА_3 повідомляти свою адресу проживання, та не містить об`єктивних даних про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 149 КК України, тому відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Керуючись ст. ст. 7, 9, 39, 214, 303, 304, 306, 307, 369 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -
П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1