Справа № 405/6542/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2021 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000243 від 13.09.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, клопотання старшого слідчий ВРОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця Російської Федерації, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,-

встановив:

слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_5 повідомлено про підозру про те, що ОСОБА_7 , наказом № 5 о/с від 06.01.2021 у зв`язку з організаційно-штатними змінами, відповідно до наказу НПУ від 18.12.2020 №993 призначено з 11.01.2021 на посаду начальника ОРВП.
Встановлено, що правовий статус, завдання, права, обов`язки ОСОБА_7 - начальника ОРВП, підпорядкованих йому підрозділів та працівників визначаються, у т.ч.: Положенням про ОРВП, затвердженого Наказом ГУНП від 26.01.2021 №50, посадовими інструкціями підпорядкованих підрозділів ОРВП. Положенням про ОРВП області передбачено, у т.ч. наступні повноваження начальника ОРВП: очолює районний відділ поліції та здійснює загальне керівництво його діяльності відповідно до законодавства України та даного Положення, організовує і спрямовує роботу підпорядкованих підрозділів поліції; реалізує свої повноваження у формі усних і письмових наказів (доручень) організаційно-розпорядчого характеру, у тому числі з питань охорони державної таємниці працівниками РВП та у межах повноважень, працівниками підпорядкованих підрозділів поліції, контролює їх виконання; затверджує плани основних заходів районного відділу поліції, з урахуванням підпорядкованих підрозділів поліції; скликає та проводить наради з особовим складом районного відділу поліції та у межах повноважень, підпорядкованих підрозділів поліції з питань, що належать до компетенції ОРВП; забезпечує належну взаємодію слідчого підрозділу з працівниками кримінальної поліції під час попередження, виявлення й розслідування кримінальних правопорушень та ін.
Таким чином, з урахуванням зазначеного ОСОБА_7 , зловживаючи службовим становищем начальника ОРВП, мав можливість: сприяти, укривати та не перешкоджати протиправній діяльності окремих осіб на території наділених повноважень, у т.ч. пов`язаної із незаконним виробництвом, виготовленням, придбанням, зберіганням, перевезенням чи пересиланням з метою збуту, а також незаконним збутот наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів на території Олександрійського району, а також незаконного поводження зі зброєю, бойовими припасами або вибуховими речовинами; вживати заходів із неналежної взаємодії слідчого підрозділу з працівниками кримінальної поліції під час попередження, виявлення й розслідування кримінальних правопорушень, у т.ч. зазначеної категорії правопорушень.
Одночасно, відповідно до: ст.1 Закону України «Про Національну поліцію» Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом; ст. 1 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади», територіальні органи центрального органу виконавчої влади утворюються як юридичні особи публічного права в межах граничної чисельності державних службовців та працівників центрального органу виконавчої влади і коштів, передбачених на його утримання, ліквідовуються, реорганізовуються за поданням міністра, який спрямовує та координує діяльність центрального органу виконавчої влади, Кабінетом Міністрів України; пункту 1 Положення про ОРВП, затвердженого наказом начальника Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 26.01.2021 №50, ОРВП є територіальним (відокремленим) підрозділом Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області та згідно із законодавством України реалізовує повноваження Національної поліції на території обслуговування і підпорядковується начальникові ГУНП.
Поряд з цим, ч.3 ст.18 та приміткою 1 до ст.364 КК України визначено, що службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також постійно чи тимчасово обіймають в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації, судом або законом.
Приміткою 2 до ст. 368 КК України визначено, що службовими особами, які займають відповідальне становище, у статтях 368, 368-5, 369 та 382 цього КК України є особи, зазначені у пункті 1 примітки до статті 364 КК України, посади яких згідно із статтею 6 Закону України "Про державну службу" належать до категорії "Б", судді, прокурори, слідчі і дізнавачі, а також інші, крім зазначених у пункті 3 примітки до цієї статті, керівники і заступники керівників органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх структурних підрозділів та одиниць.
Таким чином, у розумінні примітки 2 до ст. 368 КК України ОСОБА_7 , протягом, у т.ч. вересня 2021 року, перебуваючи на посаді начальника ОРВП, фактично був на посаді керівника структурного підрозділу органу державної влади та перебував у статусі службової особи, яка займає відповідальне становище.
11.09.2021 у приміщення службового кабінету № 214 ОРВП, що знаходиться за адресою: Кіровоградська область, місто Олександрія,вулиця 6-го Грудня, 49, до начальника ОРВП ОСОБА_7 , який перебував на службі, звернувся раніше відомий йому ОСОБА_5 , та запропонував ОСОБА_7 та ОСОБА_8 неправомірну вигоду у сумі 10 000 (десять тисяч) доларів США за не притягнення його до кримінальної відповідальності, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000788 від 17.07.2021 року.
Крім того, встановлено, що ОСОБА_8 , призначено на посаду заступника начальника управління - начальника 1-го відділу оперативних розробок та оперативної роботи УБН в Кіровоградській області ДБН НП України.
Таким чином, у розумінні примітки 2 до ст. 368 КК України ОСОБА_8 , протягом, у т.ч. вересня 2021 року, перебуваючи на посаді заступника начальника управління - начальника 1-го відділу оперативних розробок та оперативної роботи УБН в Кіровоградській області ДБН НП України, фактично був на посаді заступника керівника структурного підрозділу органу державної влади та перебував у статусі службової особи, яка займає відповідальне становище.
11.09.2021 у приміщення службового кабінету №214 ОРВП, що знаходиться за адресою: Кіровоградська область, місто Олександрія, вулиця 6-го Грудня, 49, до заступника начальника управління - начальника 1-го відділу оперативних розробок та оперативної роботи УБН в Кіровоградській області ДБН НП України ОСОБА_8 , який перебував на службі, звернувся раніше відомий йому ОСОБА_5 , та запропонував ОСОБА_8 неправомірну вигоду у сумі 10 000 (десять тисяч) доларів США за не притягнення його до кримінальної відповідальності, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000788 від 17.07.2021 року та за невжиття поліцейськими ОРВП, та заступника УБН в Кіровоградській області ДБН НП України поліцейських заходів щодо виявлення, документування та припинення незаконного виробництва, виготовлення, придбання, зберігання, перевезення чи пересилання з метою збуту, а також незаконний збут наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів ОСОБА_5 та його спільниками на території Олександрійського району.
Як встановлено, 16.07.2021 року до Олександрійського РВП надійшла заява ОСОБА_9 про те, що ОСОБА_5 , за адресою свого проживання: АДРЕСА_2 зберігає наркотичні засоби та психотропні речовини.
Відділом дізнання Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області за вказаним фактом розпочато дізнання у кримінальному провадженні № 0000788 від 17.07.2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.
11.09.2021 року на підставі ухвали слідчого судді від 10 вересня 2021 року у кримінальному провадженні за №0000788 було проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_2 .
У ході проведення обшуку за вказаною адресою в будинку було виявлено та вилучено: предмет схожий на рушницю кустарного виробництва; предмет схожий на рушницю 16 калібру з ложем чорного кольору; предмет схожий на рушницю 16 калібру з ложем коричневого кольору кольору ; предмет схожий на вибуховий пристрій з запаленням циліндричної форми; два предмети, схожі на вибухові пристрої з запалом; предмети зовні схожі на патрони 16 калібру -14 шт., 20 калібру - 2 шт.
За вказаним фактом 11.09.2021 слідчим відділом Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001176 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України
13.09.2021 постановою прокурора вказані кримінальні провадження були об`єднані та визначено СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області як орган досудового розслідування.
11.09.2021 під час бесіди, що відбулася у приміщенні службового кабінету № 214 ОРВП, що знаходиться за адресою: м. Олександрія, вулиця 6-го грудня, 49 щодо обставин у вказаному кримінальному провадженні, ОСОБА_5 запропонував начальнику Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області підполковнику поліції ОСОБА_7 та заступнику начальника управління - начальнику 1-го відділу оперативних розробок та оперативної роботи УБН в Кіровоградській області ДБН НП України ОСОБА_8 неправомірну вигоду за закриття кримінального провадження та не притягнення ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів, передбачених ч. 1 ст. 309, ч.1 ст. 263 КК України, у розмірі 10 000 доларів США, яку вони мали розподілити між собою.
15.09.2021 під час проведення контролю за вчиненням злочину відносно ОСОБА_5 , близько 14 год. 30 хв. після передачі останнім частини пропонуємої ним неправомірної вигоди, у загальній сумі 8000 доларів США, у приміщенні службового кабінету № 214 ОРВП, що знаходиться за адресою: м. Олександрія, вулиця 6-го грудня, 49, підозрюваний ОСОБА_5 був затриманий у порядку ст. 208 КПК України. На місці вчинення кримінального правопорушення, та під час проведення обшуку на службовому столі виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 8 000 (вісім тисяч) доларів США предмету неправомірної вигоди.
Таким чином, своїми протиправними діями, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 369 КК України, тобто пропозиція та надання службовій особі, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди, за вчинення чи невчинення службовою особою в інтересах того, хто обіцяє чи надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданого службового становища.
15.09.2021 о 14 год. 33 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець Російської Федерації, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, затриманий в порядку ст. 208 КПК України, а 16.09.2021 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, тобто пропозиція та надання службовій особі, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди, за вчинення чи не вчинення службовою особою в інтересах того, хто обіцяє чи надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданого службового становища.
Під час розгляду клопотання прокурор зазначив про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.
У судовому засіданні захисник просив відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять доказів на обґрунтування заявлених ризиків, крім того, прокурором висловлюються загальні твердження, без належної правової аргументації, щодо неможливості запобіганню заявленим ризикам. При цьому зазначив, що його підзахисний має постійне місце реєстрації та проживання, сталі соціальні зв`язки, на його утриманні перебуває матір похилого віку. Окрім того, просив визначити розмір застави в межах 20-40 прожиткових мінімумів доходів громадян.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Заслухавши учасників, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
15.09.2021 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Дослідивши матеріали справи за клопотанням слідчого, слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового слідства ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, яке 13.09.2021 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000243.
Згідно матеріалів клопотання, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину кваліфікуючими ознаками якого є пропозиція та надання службовій особі, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди, за вчинення чи не вчинення службовою особою в інтересах того, хто обіцяє чи надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданого службового становища, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Причетність ОСОБА_5 до оголошеної підозри, підтверджується заявою про вчинення кримінального правопрушення, протоколом допиту свідка, пртоколом обшуку, протоколом огляду предметів та документів, постановою про визнання речовими доказами, повідомленням про підозру та іншисми матеріалами (а.к. 7, 8-9, 31-38, 48-55,11-12,17-22,25-30,23,24, 56-64 ).
Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. В світлі конкретних обставин даного клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 369 КК України.
Відповідно до ст.12 КК України злочин, передбачений ч. 3 ст. 369 КК України у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 є тяжким злочином, санкцією якого передбачено позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої.
До того ж, слідчим суддею встановлено існування наступних ризиків, передбачених:
- п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, свідчать про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду;
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на свідків, які в судовому засіданні ще не допитувалися.
Вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.
Отже, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин справи та серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Усі наведені обставини у їх сукупності, не дають достатніх підстав застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою строком на 60 днів, тобто в межах строку досудового розслідування.
Згідно ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.
З урахуванням встановлених обставин кримінального правопорушення, особи підозрюваного, його соціальних зв`язків, майнове становище, розмір неправомірної вигоди та положень ч.5 ст.182 КПК України, слідчий суддя вважає можливим визначити заставу у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
Щодо заявленої стороною обвинувачення вимоги про виходи за межи розміру застави, визначеної ст. 182 КПК України, мотивуючи розміром неправомірної вигоди та тяжкістю вчиненого кримінального правопорушення, слідчий суддя зазначає, що прокурором та слідчим, при зверненні до слідчого судді з даним клопотанням, не надано належних доказів про значні статки особи, а відтак слідчий суддя вважає за неможливе у даному випадку визначити такий розмір застави, що об`єктивно буде непомірним тягарем для підозрюваного і фактично нівелює мету визначення такої застави.
Керуючись ст.ст.176-197, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
постановив :
клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, а саме з 17 години 05 хвилин 15.09.2021 р. до 17 години 05 хвилин 13.11.2021 р.
Визначити розмір застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 181 600 грн., які необхідно внести на депозитний рахунок: рахунок отримувача № UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ, м. Київ. Призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по справі № 0000243 від 13.09.2021 року.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 - з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 на строк до 13.11.2021 року наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;
- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає;
- утриматися від спілкування зі свідками та іншими учасниками у даному кримінальному провадженні, за винятком участі в процесуальних діях під час досудового розслідування та у суді;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч.ч.8, 9 ст.182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.
Дата закінчення дії ухвали 13.11.2021 р.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Ленінського районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_10