Справа №694/1551/21
провадження № 1-кс/694/729/21
У Х В А Л А

20.09.2021 року м. Звенигородка
Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , дослідивши скаргу ОСОБА_2 щодо бездіяльності дізнавача поліції ОСОБА_3 ,-
встановив:
01.09.2021 на адресу Звенигородського районного суду Черкаської області надійшла скарга ОСОБА_2 щодо бездіяльності дізнавача поліції ОСОБА_4 .
Згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 16.09.2021 року справа передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .
Судовому розгляду вказаної скарги передує процесуальна діяльність слідчого судді, метою якої є оцінка можливості початку провадження з її розгляду. В ході підготовчої діяльності слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмови у відкритті провадження за скаргою з огляду на таке.
Зі змісту скарги та доданих до неї матеріалів встановлено, що ОСОБА_2 звернувся із клопотаннями до дізнавача ОСОБА_3 , проте відповіді на вказані клопотання не отримав. Разом з тим, у прохальній частині скарги заявник просить: «1. Витребувати у ОСОБА_3 відповіді на звернення у клопотаннях №2816-2021, №2817-2021, №2818-21, №2819-21р.; 2.Відкрити на ОСОБА_3 кримінальне провадження».
Зі змісту скарги та доданих до неї матеріалів встановлено, що 05 липня 2021 року ОСОБА_2 звернувся до дізнавача ОСОБА_3 з відповідними клопотаннями, копії яких долучені до скарги.
Статтею 7 КПК України серед основних засад кримінального провадження передбачено забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності. Її зміст розкривається у статті 24 цього ж Кодексу, відповідно до якої кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Відтак, у ній встановлено спосіб реалізації відповідного права. Він врегульований, зокрема, Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України.
Статтею 304 КПК України у частині 1 встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії. Обмеження процесуальних строків на оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора спрямоване на забезпечення принципу верховенства права, а точніше, одного з його елементів - принципу правової визначеності.
Європейський Суд з прав людини у багатьох рішеннях щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.
ОСОБА_2 просить поновити строк оскарження з поважних причин, однак не обґрунтовує поважності цих причин.
Слідчий суддя не погоджується із такими висновками ОСОБА_2 , оскільки вони не узгоджуються із положеннями ч. 1 ст. 220 КПК України, відповідно до яких клопотання потерпілого про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Відтак, для суб`єктивного сприйняття часу вчинення бездіяльності визначальною є дата вчинення бездіяльності, яка проявляється в тому, що уповноважена особа не надала відповідь про результати розгляду клопотання у формі, яка визначена ч. 2 ст. 220 КПК України у триденний строк із дня наступного за днем подання відповідного клопотання (із врахуванням інших правил обрахунку строків).
Відповідно до ч. 7 ст. 115 КПК України при обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків

тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.
Звернення до Звенигородського районного суду зі скаргою 01 вересня 2021 року на бездіяльність, строк оскарження якої розпочався 9 липня 2021 року свідчить про пропуск визначених КПК України строків.
ОСОБА_2 просить про поновлення строку. Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді (ч. 1 ст. 117 КПК України). Вирішення питання про поважність причин пропущення строку покладається на розсуд слідчого судді. В загальному, поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах установленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу. Імперативні положення КПК України вимагають з`ясування поважності пропуску строку на подання скарги на етапі відкриття провадження за скаргою, адже у випадку встановлення пропуску строку та відсутності поважних причин для цього - скарга повертається (п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України).
Оскільки скаржником не наводиться аргументів стосовно поважності причин для поновлення строку, слідчий суддя приходить до висновку, що вони відсутні. Відповідність скарги іншим вимогам процесуального закону не перевіряється, оскільки скарга підлягає поверненню через пропущення строку її подання з причин, які слідчий суддя не вважає поважними.
Таким чином, зі змісту скарги ОСОБА_2 та доданих до неї матеріалів вбачається, що її було надіслано до Звенигородського районного суду 01 вересня 2021 року, тобто з пропуском встановленого кримінальним процесуальним законом строку на оскарження бездіяльності компетентного органу. Таке порушення вимог кримінального процесуального закону має наслідком повернення скарги.
Керуючись вищенаведеним та на підставі статей 117, 303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Відмовити ОСОБА_2 у поновленні строку на скарження бездіяльності дізнавача поліції ОСОБА_4 .
Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність дізнавача поліції ОСОБА_3 , повернути.
Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.
Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1