Справа № 182/5577/21
Провадження № 1-кс/0182/1100/2021
У Х В А Л А
Іменем України

27.08.2021 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської обл. ОСОБА_1
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Нікополі скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на постанову слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження № 0000510 ,

в с т а н о в и в :
25 серпня 2021 р. до Нікопольського міськрайонного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на постанову слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження, внесене в ЄРДР за № 0000510 від 25 вересня 2019 року.
У своїй скарзі скаржник посилається на наступне.
30 липня 2021 року старшим слідчим СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 було винесено пстанову про закриття кримінального провадження №0000510 від 25 вересня 2019 року за фактом нещасного випадку із смертельним наслідком на ПрАТ «Марганецький рудо ремонтний завод» з майстром термообрубувальної дільниці ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України.
Вважає, що вказане рішення слідчого про закриття кримінального провадження є передчасним та незаконним, та таким, що порушує вимоги КПК України з наступних підстав.
Згідно тексту скарги, скаржник зазначає, що ухвалою слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25.05.2021 у справі №182/2670/21 скаргу в інтересах ОСОБА_4 задоволено, скасовано постанову слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 від 15.03.2021 про закриття кримінального провадження N30000510, а матеріали кримінального провадження разом з постановою для організації належного досудового розслідування направлено прокурору

Як випливає зі змісту ухвали, таке рішення слідчого судді обумовлене тим, що досудове розслідування проведено не в повному обсязі і передчасно прийнято рішення про закриття кримінального провадження, оскільки не проведено експертизи стосовно дій, вчинених ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які можливо пов`язані з настанням смерті ОСОБА_6 .

Разом з тим, слідчий СВ Нікопольського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області не усунув недоліки, розкриті в ухвалі слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25.05.2021 у справі №182/2670/21, не виконав вказівки слідчого судді, і знову незаконно закрив кримінальне провадження №0000510 від 25.09.2019 своєю постановою від 30.07.2021.

Невиконання вказівок і не усунення недоліків, вказаних в ухвалі слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25.05.2021 у справі №182/2670/21, полягає у наступному.

Як вбачається із постанови про закриття провадження, слідчим на виконання вказівок лише проведено слідчий експеримент.

Як зазначено в тексті оскаржуваної постанови від 30.07.2021, вході досудового розслідування на місці нещасного випадку було проведено слідчим експеримент за участю свідка ОСОБА_7 з метою перевірки її показів на предмет того чи дійсно є речі, предмети, які обмежують оглядовість за якими неможливо було бачити майстра ОСОБА_6 в робочій зоні в період виконання робіт.

За результатами слідчого експерименту було встановлено, що «перебуваючи в кабіні мостового крану машиніст ОСОБА_7 має обмежену оглядовість, а тому не виключена можливість того, що майстер ОСОБА_6 міг підійти в робочу зоні зі свого безпечного місця розташування, яке розташоване під мостовим краном ліворуч, до робочої зони непомітного для свідка ОСОБА_7 ».

Разом з тим, у оскаржуваній постанові, слідчим не конкретизовано, які речі та предмети обмежували оглядовість і за якими неможливо було бачити майстра ОСОБА_6 та чи взагалі відповідала зазначена обстановка на сьогоднішній день, тим розташуванням предметів і речей станом на момент, коли стався нещасний випадок, та як взагалі машиніст ОСОБА_7 могла зробити висновок про те, що ОСОБА_6 до нещасного випадку покинув дільницю, якщо останній не був у полі її оглядовості.

Крім того, у відповідності до ухвали слідчого судді, під час досудового розслідування не було перевірено дії обробника літієвого цеху ОСОБА_8 , а саме не встановлено, чи дійсно він повідомляв майстру ОСОБА_6 про наявність залишків формувальної суміші та необхідність її видалення, оскільки у випадку не виконання цих робіт порушується п.3 Технологічної інструкції СТП 73.06-2015 затвердженої на підприємстві. Не зважаючи на те, що до прав майстра згідно посадової інструкції входять повноваження особисто віддавати розпорядження щодо початку «гарту лиття», однак всі учасники робочого процесу повинні дотримуватись технологічної інструкції. Так, у даному кримінальному провадженні у відношенні останніх не проведено експертизу з дослідження причин та наслідків порушення вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці.

Разом з тим, як вбачається з оскаржуваної постанови, відповідна експертиза з дослідження причин та наслідків порушення вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці (в розрізі дій, вчинених ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які можливо пов`язані з настанням смерті ОСОБА_6 ) так і не була проведена у вказаному кримінальному провадженні.

Показання свідків ОСОБА_9 (терміста ПрАТ «Марганецький рудоремонтний завод») та ОСОБА_10 (обрубника ПрАТ «Марганецький рудоремонтний завод») жодним чином не підтверджують те, що обробник літієвого цеху ОСОБА_8 дійсно повідомляв майстру ОСОБА_6 про наявність залишків формувальної суміші та необхідність її видалення.

Сам обробник ОСОБА_8 підтвердив лише той факт, що піддон піддавався очистці, а не те, що він повідомляв про неналежну очистку піддону, та, знову ж таки, чому останнім не було про це повідомлено відповідно начальника ливарного цеху ПрАТ «Марганецький рудоремонтний завод» ОСОБА_11 .

Таким чином, питання щодо відповідності дій всіх учасників виробничого процесу вимогам технологічних інструкцій та правилам охорони праці залишилося не вирішеним у вказаному кримінальному провадженні.

Крім того, в ухвалі слідчого судді було чітко зазначено, що як вбачається з пояснювальної записки ОСОБА_8 , він передав для ручної очистки піддон з залишками суміші ОСОБА_12 , зазначені відомості слідчим Нікопольського РУП не перевірялись та належна оцінка зазначеним обставинам не надана.

В той же час, оскаржувана постанова не містить жодних відомостей про виконання слідчим вказівки перевірити та надати належну оцінку вказаній інформації.

З вказаного випливає, що у ході досудового розслідування не було належної уваги приділено іншим особам, дії яких могли б заходитись у причинно-наслідковому зв`язку із нещасним випадком. Слідчим не було проаналізовано відповідність посадовим інструкціям та правилам охорони праці поведінки інших учасників інциденту.

Як встановлено досудовим розслідуванням згідно показів свідків та Висновку експертизи з дослідження причин та наслідків порушення вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці №5144-19 від 23.06.2020: 24.09.2019, о 7 годині, майстер термообрубної дільниці ОСОБА_6 отримав від начальника цеху ОСОБА_13 завдання на проведення гідроочистки і обрубки вилитого піддону №1 та встановлення запланованої технологією деталі до термічного відпалювання.

Того ж дня, о 7 годині 10 хвилин, ОСОБА_6 прибув на термообробну дільницю та розподілив отримане завдання між підлеглими.

Приблизно об 11 годині обрубник, зайнятий обробленням литва наждаком і ручним способом, ОСОБА_8 закінчив гідроочищення піддону та перемістив його на майданчик для ручного очищення пневмоолотком від залишків формувальної суміші.

Зі слів ОСОБА_8 він повідомив ОСОБА_6 про виконану роботу та проте, що на отворах піддону залишилась недопустима норма формувальної суміш. Та, зі слів того ж ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , не прийнявши це до уваги, дав команду працівникам дільниці, а саме: обрубникам ОСОБА_10 та ОСОБА_14 , на перевезення піддону до термічної дільниці. Та у подальшому дав команду перемістити піддон з деталями до термічної печі для термообробки.

Таким чином,виникає питання, якщо ОСОБА_8 все ж таки зазначив про наявність недопустимої норми формувальної суміші потерпілому ОСОБА_6 та той не звернув на це уваги - чому ОСОБА_8 не доповів про це безпосередньо начальнику цеху або іншому керівництву заводу, тим більше, що у нього був на це час - цілий день. Як повинен був діяти ОСОБА_8 відповідно до своєї посадової інструкції та інших нормативно-правових актів, що регулюють зазначений виробничий процес у даній ситуації? Нажаль слідчим не досліджено це питання.

Наступного дня, 25.09.2019, о 7 годині, ОСОБА_6 отримав від начальника цеху ОСОБА_13 завдання на проведення гартування плит (броней).

Цього ж дня, об 11 годині, для зачепу та діставання піддону з деталями із термічної печі №1, машиніст крану ОСОБА_7 електромостовим краном під`їхала до гартівної металевої ванни та дістала з неї металеві пристрої ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , які, в свою чергу, зачепили піддон №1 з деталями. Після чого ОСОБА_6 надав команду ОСОБА_10 та ОСОБА_9 відійти в безпечне місце.

Зі слів ОСОБА_7 , проконтролювавши, що ОСОБА_10 та ОСОБА_9 пішли до кімнати терміста, ОСОБА_6 покинув дільницю. За словами тієї ж ОСОБА_7 , після команди ОСОБА_6 вона подала звуковий сигнал, впевнилась, що на дільниці не було людей, почала рух до гартівної металевої ванни. При занурюванні піддону №1 з деталями, відбувся сильний хлопок з викидом хмари пара, потім вона побачила, що неподалік від гартівної ванни, на землі лежав ОСОБА_6 , придавлений двома бронями, які нею занурювались до гартівної ванни.

У ході досудового розслідування у своїх показах як свідка та поясненнях машиніст крану ОСОБА_7 , або взагалі відмовляється надавати покази, або зазначає, що не бачила в момент нещасного випадку де знаходився потерпілий, наполягаючи на тому, що він покинув дільницю.

Питання де знаходиться передбачене місце для майстра під час здійснення відповідного робочого процесу на дільниці, та, чи взагалі передбачено таке місце органом досудового розслідування не досліджувалось.

Так само як і не досліджувалось питання обзорності з робочого місця машиніста крану ОСОБА_7 під час управління краном, чи було видно їй де знаходився потерпілий до нещасного випадку, як опинився фактично біля її робочого місця та неподалік від гартівної ванни, який пройшов час під час зазначених подій, тощо.

Відповідні слідчі експерименти із зазначених питань слідчим не проводились.

Згідно п. 3.2 «Инструкции №22 По охране труда для машиниста мостового крана «Марганецкий рудоремонтный завод» (Том 1 а.с. 39-44) «Перед включением механизмов перемещения груза машинисты обязаны убедиться, что в зоне перемещения груза нет посторонних лиц».

Вказане правило передбачено і іншими нормативно правовими актами, що регулюють виробничий процес на підприємстві, та маються у матеріалах справи.

Таким чином, виникає питання, якщо машиніст крану ОСОБА_7 зазначає про те, що потерпілий покинув дільницю, хоча і не бачила його... як він в момент нещасного випадку опинився фактично біля її робочого місця неподалік від гартувальної ванни? Нажаль слідчим також не досліджено це питання.

За висновками Експертизи з дослідження причин та наслідків порушення вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці №5144-19 від 23.06.2020 (останній абзац 13 арк.) - головною умовою запобігання нещасних випадків з технічним персоналом дільниці термообробки є відсутність працівників в небезпечній зоні. Тому вимогами правил безпеки знаходження людей під час гартувального процесу на термодільниці категорично заборонено.

В той же час, все вищевикладене залишилося поза увагою слідчого СВ Нікопольського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , який закрив кримінальне провадження оскаржуваною постановою, незважаючи на вказівки слідчого судді, та недоліки досудового розслідування, виявлені ним.

Скаржник вважає, що оскаржувана постанова є передчасною і незаконною також з огляду на те, що у мотивувальній частині даної постанови старший слідчий, посилаючись на Висновок експертизи з дослідження причин та наслідків порушення вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці №5144-19 від 23.06.2020, зробив висновок, що «оскільки в діях ОСОБА_11 встановлений непрямий причинний зв`язок зі смертельним травмуванням майстра ОСОБА_6 , то порушення ним норм нормативно-правових актів, що регулюють виробничий процес та систему управління охороною праці, не є кримінально караними».

Відповідно до Висновків Експертизи з дослідження причин та наслідків порушення вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці №5144-19 від 23.06.2020 дії начальника ливарного цеху ПрАТ «Марганецький рудоремонтний завод» ОСОБА_11 хоч і мають загальний (опосередкований) характер однак - не відповідали вимогам статті 14 Закону України «Про охорону праці», «абзацы 4, 5 раздела Задачи и обязаности. Должнастная инструкция начальника литейного цеха» в частині того, що видавши наряд на гартувальні роботи майстру дільниці обрубки і термообробки лиття ОСОБА_6 , не проконтролював безпечне виконання робіт з підготовки до термообробки сталевого лиття відповідно до встановленої технології робіт, не про координував неправильні дії майстра дільниці обрубки і термообробки ОСОБА_6 під час гартувального процесу....

У винесеній слідчим постанові не надано правової оцінки таких дій та бездіяльності начальника ливарного цеху ПрАТ «Марганецький рудо ремонтний завод» ОСОБА_11 , не враховано, що відповідно до його посадової інструкції він крім іншого - «Осуществляет работу по охране труда и производственной санитарии на основе Положения о системе управления охраной труда на ПАО «Марганецкий рудоремонтный завод».

Також слідчим було повністю проігноровано те, що на підприємстві, де працював ОСОБА_6 , було виявлено ряд недопустимих порушень законодавства у сфері охорони праці та промислової безпеки у цілому, що відображено у Акті перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта) від 23.10.2019 №74/5.1, у зв`язку із настанням нещасного випадку зі смертельним наслідком, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », та відповідного Припису винесеного за результатами даної перевірки (Матеріали спеціального розслідування).

Відповідно до яких виявлено наступні порушення: захаращено робочі місця та проходи відливками, допоміжним обладнанням та вогнетривами, не позначено видимими лініями та знаками безпеки границі проїзду та проходу на термічній дільниці, підлога не рівна, не очищається від бруду, не забезпечено позначення знаками безпеки небезпечних зон у виробничих приміщеннях і на робочих місцях, допущено до роботи на термічній дільниці канатний строп, що не має позначення характеристик, допущено до роботи змінні вантажозахоплювальні засоби з недопустимим спрацюванням гаків, тощо.

За результатами зазначеної Перевірки, у зв`язку із виявленими порушеннями комісією прийнято рішення про негайне зупинення робіт (виробництва) про що повідомлено директора ПрАТ «Марганецький рудоремонтний завод», який згідно акту перевірки від негайного зупинення робіт відмовився.

Слідчим, що виносив оскаржувану постанову про закриття провадження, було абсолютно проігноровано відповідний Акт перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта) від 23 жовтня 2019 року, яким констатовано ряд порушень вимог законодавства, що були виявлені під час вказаної перевірки на Приватному акціонерному товаристві «Марганецький рудоремонтний завод». В той же час, вказані порушення можуть знаходитися в прямому причинно-наслідковому зв`язку з нещасним випадком і, як наслідок, смертю ОСОБА_6 .

Таким чином, Приватне акціонерне товариство «Марганецький рудоремонтний завод» мав обов`язок створити всім своїм працівникам належні та безпечні умови праці, за яких факт травмування ОСОБА_6 , внаслідок чого настала його смерть, був би неможливим.

Таким чином, в даному кримінальному провадженні слідчим та прокурором належним чином не проведено досудове розслідування, що дає підстави зробити висновок про неповноту та однобічність перевірки доказів, у зв`язку із чим оскаржувану постанову не можна вважати законною та обґрунтованою.

Отже, висновок старшого слідчого СВ Нікопольського РУГ1 ГУНП у Дніпропетровській області про відсутність складу злочину є некомпетентним і помилковим. А тому постанова старшого слідчого про закриття кримінального провадження є передчасною, необгрунтованою, ухваленою з неповнотою дослідження обставин кримінального правопорушення, а тому підлягає скасуванню.

Крім того, скаржник зазначає, що копію оскаржуваної постанови потерпіла ОСОБА_4 отримала засобами поштового зв`язку «13» серпня 2021 року.

До вказаного дня ОСОБА_4 не знала про наявність вказаної постанови і не була повідомлена про закриття кримінального провадження.

У зв`язку із зазначеним, вважає, що строк для звернення до слідчого судді зі скаргою не пропущений.

У зв`язку з вищевикладеним, просить скасувати постанову слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження від 30 липня 2021 р., внесене до ЄРДР за № 0000510 від 25.09.2021 року. Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, згідно поданої заяви просить розгляд скарги провести за їх відсутності. Скаргу підтримує у повному обсязі та просить її задовольнити.
Прокурор Нікопольської окружної прокуратури у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином та завчасно, що у відповідності до ч.3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги. До початку розгляду скарги по суті були надані матеріали кримінального провадження.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду скарги, визнано можливим її розгляд у відсутність особи, за скаргою якої здійснюється судове провадження. При цьому слідчим суддею враховано положення ст. ст.22,26,306 КПК України.
Слідчий суддя дослідивши скаргу, матеріали кримінального провадження, приходить до наступного висновку.
Так, у відповідності до вимог передбачених ч.1 ст. 303, ч.1 ст. 304 КПК України скарги на рішення слідчого про закриття кримінального провадження можуть бути оскарженні заявником протягом десяти днів з моменту отримання копії постанови про закриття кримінального провадження.
Однак, доказів того, що ОСОБА_4 отримала оскаржувальну постанову у визначені законом строки слідчому судді не надано.
Відповідно до ч.2 ст.9 КПК України слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Згідно з ч. 1, 2 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
В ч. 1 ст.303 КПК України визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження.
Так, відповідно до п. 3 ч. 1 ст.303КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.
В судовому засіданні встановлено, що в провадженні СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № 0000510 від 25.09.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України.
В даному кримінальному провадженні слідчим було проведено ряд необхідних слідчих дій, а саме:
Допитано під час досудового розслідування ОСОБА_10 , який займає посаду обрубника ПрАТ «Марганецький рудоремонтний завод», який повідомив, що 25.09.2019 року він перебував на робочій зміні та займався процесом термообробки металевих виробів. В ході робочого процесу, виконуючи вказівку майстра ОСОБА_6 , ОСОБА_10 разом із термістом ОСОБА_9 , підійшовши до закалювальної печі, за допомогою богра, здійснили захват піддону з деталями. Після цього ОСОБА_10 подав команду крановику мостового крану ОСОБА_7 переносити деталі до гартувальної ванни, а ОСОБА_10 разом з ОСОБА_9 в цей час пішли у спеціально відведене безпечне місце. ОСОБА_6 на той час повинен був знаходитись у іншому спеціально відведеному безпечному місці. ОСОБА_7 подала звуковий сигнал та почала переносити деталі до гартувальної ванни. Майстра ОСОБА_6 на той час свідок поряд не бачив. В той час, коли ОСОБА_10 та ОСОБА_9 перебували у безпечному місці, то почули вибух. Вони після цього вийшли подивитися, що саме вибухнуло та побачили поряд із гартувальною ванною лежачого на землі ОСОБА_6 , на якому зверху лежали металеві розпечені деталі. Від отриманих травм ОСОБА_6 помер на місці.
Допитано в якості свідка ОСОБА_9 , який займає посаду терміста ПрАТ «Марганецький рудоремонтний завод», надав покази аналогічні показам свідка ОСОБА_10 та повідомив, що під час виробничого процесу виконував вказівки майстра ОСОБА_6 . Також ОСОБА_9 повідомив, що 24.09.2019 року, коли він перебував на робочій зміні та поміщав вищеописані металеві деталі на піддоні в піч, то помітив на піддоні залишки формувальної суміші. ОСОБА_9 запитав у ОСОБА_6 чи піддавався піддон очистці та ОСОБА_6 відповів, що так та піддон можна використовувати в робочому процесі. Також ОСОБА_9 повідомив, що подібні вибухи траплялися і раніше, оскільки навіть після зчищення на піддоні все ж таки залишається незначна частина формувальної суміші.
Також обробник ОСОБА_8 підтвердив той факт, що піддон піддавався очистці.
Тобто майстер ОСОБА_6 , який повинен був проконтролювати, щоб піддон перед використанням піддавався очистці від формувальної суміші, перед поміщенням піддону з деталями до печі, підтвердив той факт, що піддон очищений від формувальної суміші та запевнив термістів в тому, що піддон очищений та його можна використовувати в робочому процесі. Таким чином дії ОСОБА_6 підтверджують покази ОСОБА_8 щодо того, що останній очищував піддон за допомогою процесу гідроочищення та в подальшому передав його ще додатково для ручної очистки.
Також було допитано в якості свідка ОСОБА_7 , яка займає посаду машиніста мостового крану ПрАТ «Марганецький рудоремонтний завод», надала покази аналогічні показам свідка ОСОБА_10 , ОСОБА_9 та повідомила, що коли вона почала за допомогою мостового крану переміщення деталей до гартувальної ванни, то майстра ОСОБА_6 не було на шляху переміщення металевих деталей. Коли вона почала опускати піддон з деталями до ванни, то пролунав вибух та в повітря піднялася велика кількість пари. Коли пар розсіявся, то вона побачила поряд із гартувальною ванною лежачого на землі ОСОБА_6 , на якому зверху лежали металеві розпечені деталі. В який саме момент ОСОБА_6 опинився на даному місці вона не бачила. Кола вона опускала деталі у воду, то майстра ОСОБА_6 поряд з ванною вона не бачила. ОСОБА_7 припустила, що, можливо ОСОБА_6 , підійшов до ванни в момент опускання деталей у воді, з-під крану, де міститься зона обмеженої видимості для крановика.
В ході досудового розслідування на місці нещасного випадку проведено слідчий експеримент за участю свідка ОСОБА_7 з метою перевірки її показів на предмет того чи дійсно є речі, предмети, які обмежують оглядовість за якими неможливо було бачити майстра ОСОБА_6 в робочій зоні в період виконання робіт. За результатами слідчого експерименту встановлено, що перебуваючи в кабіні мостового крану машиніст ОСОБА_7 має обмежену оглядовість, а тому не виключена можливість того, що майстер ОСОБА_6 міг підійти в робочу зоні зі свого безпечного місця розташування, яке розташоване під мостовим краном ліворуч, до робочої зони непомітного для свідка ОСОБА_7 .
Під час досудового розслідування проведено експертизу з дослідження причин та наслідків порушення вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці. Одне з питань, поставлених експерту полягає у встановленні осіб, дії яких перебувають у причинно-наслідковому зв`язку з настанням події нещасного випадку.
Відповідно до висновку експертизи №5144-19 від 23.06.2020 року встановлено, що дії майстра дільниці обрубки і термообробки лиття ПрАТ «Марганецький рудоремонтний завод» ОСОБА_6 не відповідали вимогам статті 14 Закону України «Про охорону праці» , пункту 9.4, 9.5, 9.6 Технологическая инструкция « Термическая обработка отливок» ПрАТ «Марганецький рудоремонтний завод» , пунктів 1.3.6.1., 3.1., 3.2., 3.6., 3.9. Инструкция №71 по охране труда для мастера участка обрубки и термообработки литья ПрАТ «Мфрганецький рудоремонтний завод» в частині того, що 24.09.2019 року очолюючи 1-шу зміну працівників термообрубної дільниці та виконуючи підготовку до гартувальних робіт відповідно до наряду, не забезпечив та не проконтролював безпечне виконання робіт з підготовки до термообробки сталевого лиття відповідно до правил безпеки та встановленої технології робіт, дав вказівку робочим взяти в роботу сталевий піддон №1, на отворах якого знаходилися залишки формувальної суміші, не зважаючи на зауваження робочих щодо залишків формувальної суміші на отворах піддону, особисто дав команду на доставку піддону на термічну дільницю, вважаючи залишки формувальної суміші на піддоні на суттєвими та не доповів про ці недоліки начальнику цеха для прийняття подальших заходів; за вказівкою ОСОБА_6 машиніст електромостового крану ОСОБА_7 , терміст ОСОБА_9 та обрубщик ОСОБА_10 завантажили на привезений піддон шість сталевих плит (броні), ОСОБА_6 не зважаючи на залишки формувальної суміші на отворах піддону, надав команду на завантаження піддону з плитами в турмічну піч для подальшої термообробки, яку о 13 годинні розпочав терміст ОСОБА_9 ; 25.09.2019 року ОСОБА_6 , очолюючи 1-шу зміну працівниками термообрубної дільниці, отримав завдання від начальника цеху ОСОБА_13 на проведення гартування сталевих плит (броней) і о 10 годині ОСОБА_6 дав команду на початок гартування сталевих плит. Машиніст електромостового крану ОСОБА_7 , терміст ОСОБА_9 та обрубщик ОСОБА_10 спеціальними пристроями зачепили піддон з плитами на гак крану і ОСОБА_15 дав команду «віра», після чого ОСОБА_9 і ОСОБА_10 пішли у безпечне місце до кімнати терміста і ОСОБА_6 також покинув дільницю; машиніст електромостового крану ОСОБА_7 , впевнившися у відсутності людей на дільниці, подала сигнал і почала рух крану до гартівної ванни, під час занурювання піддонну з розігрітими сталевими плитами у воду гартівної ванни стався вибух з викидом хмари пари, коли хмара пари розсіялася , ОСОБА_7 побачила , що неподалік від ванни лежав ОСОБА_6 , придавлений двома плитами, які на піддоні занурювалися у ванну, внаслідок чого від отриманих травм та термічних опіків ОСОБА_6 загинув на місці нещасного випадку. В досліджуваній виробничій ситуації майстер дільниці обрубки і термообробки лиття ПрАТ «Марганецький рудоремонтний завод» ОСОБА_6 мав технічну можливість запобігти настанню аварії та нещасного випадку, але нею не скористався. ОСОБА_6 , призначений за своїми посадовими обов`язками контролювати та забезпечувати безпечне виконання технологічного процесу з підготовки до гартування та гартування сталевих відливок на термообробній ділянці, 25.09.2019 року порушив вимоги законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та безпеки життєдіяльності, що призвело до настання нещасного випадку. Дії ОСОБА_6 з технічної точки зору знаходяться в причинно-наслідковому зв`язку з настанням аварії та його смертельним травмуванням.
Порушення вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та безпеки життєдіяльності, допущені в даній виробничій ситуації начальником ливарного цеху ПрАТ «Марганецький рудоремонтний завод» ОСОБА_13 мають загальний (опосередкований) характер і з технічної точки зору не знаходилися в прямому причинно-наслідковому зв`язку з настанням аварії та смертельним травмуванням майстра дільниці обрубки і термообробки лиття ОСОБА_6 ;
Таким чином, в даній виробничий ситуації дії начальника ливарного цеху ПрАт « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ОСОБА_13 не відповідали вимогам статті 14 Закону України «Про охорону праці» , абзац 4, 5 раздела Задачи и обязанности . Должностная инструкция начальника литейного цеха в частині того , що видавши наряд на гартувальні роботи , майстру дільниці обрубки і термообробки ОСОБА_6 не проконтролював безпечне виконання робіт з підготовки до термообробки сталевого лиття відповідно до встановленої технології робіт, не прокоординував неправильні дії майстра дільниці обрубки і термообробки ОСОБА_6 під час гартувального процесу, який всупереч вимог правил безпеки під час занурення підонну з розігрітим сталевими плитами у воду гартівної ванни підійшов до ванни і знаходився в небезпечній зоні парових хлопків та вибухів відкритої гартівної ванни, наявність розжареної формувальної суміші та пригару на піддоні призвела до вибуху у гартівній ванні та викиду двох сталевих плит енергією вибуху з ванни, які смертельно травмували ОСОБА_6 , і з технічної точки зору знаходилися в непрямому причинно-наслідковому зв`язку з настанням аварії та смертельним травмуванням майстра дільниці обрубки і термообробки лиття ПрАТ «Марганецький рудоремонтний завод» ОСОБА_6 .
У зв`язку з вищевикладеним, слідчим 30 липня 2021 року було винесено постанову про закриття кримінального провадження, у зв`язку з відсутністю складу злочину.
При прийнятті постанови про закриття кримінального провадження, слідчий керувався п. 2 ч. 1ст. 284 КПК України.
Закриття кримінального провадження за п. 2 ч. 1ст. 284 КПК України можливе лише у разі встановлення відсутності у діянні складу кримінального правопорушення і застосовується, коли встановлено, що подія, з приводу якої проводиться розслідування, мала місце, була результатом діянь певної особи, проте це діяння не є кримінальним правопорушенням внаслідок: відсутності хоча б одного з елементів складу правопорушення (об`єкта, суб`єкта, об`єктивної чи суб`єктивної сторін); непричетності особи до кримінального правопорушення. Але, закриття кримінального провадження з цієї підстави повинне бути вмотивованим не тільки тлумаченням відповідної статті КК України, але і встановленими під час слідства обставинами.
Відповідно до вимог ст.91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; 3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; 4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; 5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання; 6) обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення; 7) обставини, що є підставою для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру. Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
За загальним правилом, визначеним в ч. 1ст. 92 КПК України, збирання доказів, передбачених ст. 91 КПК України, здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно ч. 5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно п. 111 рішення Європейськогосуду зправ людинивід 22 лютого 2005 року у справі "Новоселецький проти України" суд вказав, що прокуратура є державним органом правової держави, діяльність якого сприяє здійсненню правосуддя і у випадку недотримання зобов`язань, покладених на цей орган, права, гарантовані Конвенцією, були б позбавлені їх "конкретного та ефективного" сенсу. Одне з таких зобов`язань передбачає те, що сторона, яка постраждала, може сподіватись на уважний та ретельний розгляд її скарг.
Відповідно до п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі "Михалкова та інші проти України" розтлумачено, що за статтею 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод держава зобов`язана "гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції", що також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування. Розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покаранні. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів, експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.
Згідно ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Суд вважає, що слідчий виконав не усі заходи щодо ефективного розслідування у кримінальному провадженні №0000510 відомості про яке були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 вересня 2019 року. Оскільки, відповідно до «ИНСТРУКЦИИ ПО ОХРАНЕ ТРУДА ДЛЯ МАСТЕРА

УЧАСТКА ОБРУБКИ И ТЕРМООБРАБОТКИ ЛИТЬЯ» де зазначено, що:

1.К работе мастера участка обрубки и термообработки литья, допускаются лица не моложе 18-ти лет, прошедшие инструктажи по охране труда (вводный и первичный) и пожарной безопасности, прошедшие проверку знаний по вопросам охраны труда, имеющие удостоверение разрешающие работать на газовых агрегатах природного газа.
2.Мастер участка обрубки и термообработки литья, работающий на термических печах, проходит при поступлении на работу и в дальнейшем в установленной последовательности:
3.Предварительный медицинский осмотр.
1.3.2.2. Вводный инструктаж по охране труда и пожарной безопасности на территории и в цехах предприятия в объеме программы по вводному инструктажу. Вводный инструктаж проводится в отделе охраны труда и в отделе пожарной безопасности.
1.Первичный инструктаж проводится на рабочем месте по вопросам охраны труда, промышленной санитарии и пожарной безопасности согласно программы первичного инструктажа и особенностей рабочего места, а также действующих инструкций по охране труда, который проводит начальник цеха или непосредственный руководитель в первый рабочий день мастеру на участке обрубки и термообработки литья. Первичный инструктаж проводится путем собеседования с последующей проверкой полученных знаний.
2.Повторный инструктаж мастеру участка обрубки и термообработки литья, проводится 1 раз в 6 месяца по программе первичного инструктажа.
3.Внеплановый инструктаж проводят.
?При введении в действие новых или пересмотренных стандартов, правил, инструкций по охране труда, а также изменений к ним.
?При замене или модернизации оборудования, приспособлений и инструмента, исходного сырья, материалов и других факторов, влияющих на безопасность труда.
-При нарушении работающими требований безопасности труда, которые могут привести или привели к травме, аварии, взрыву, пожару или отравлению.
-При перерывах в работе более чем 30 календарных дней.
1.3.2.6 Целевой инструктаж проводится при ликвидации аварий или стихийного бедствия, а также при проведении которых в соответствии с законодательством оформляется наряд-допуск, приказ или распоряжение. Целевой инструктаж и проверку знаний, полученных при инструктаже, проводит начальник цеха…».
Однак, слідчим не було перевірено факт щодо необхідності, на день нещасного випадку, проведення інструктажу або повторного інструктажу майстру ОСОБА_6 на його робочому місці.

Слідчий суддя, вважає, що проведене слідчим досудове розслідування не було ретельним, безстороннім і сумлінним. Тобто, слідчий не вжив усіх можливих заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події кримінального правопорушення, а також усіх необхідних процесуальних дій.
Тому слідчий, на думку суду, не вжив всіх передбачених законом заходів по зібранню та оцінці доказів відповідно до вимог ст. 94 КПК України, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а в сукупності з іншими доказами - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, виходячи із положення ст. 2 КПК України.
Постанова про закриття кримінального провадження слідчим є передчасною та такою, що містить не повний зміст встановлених фактичних обставин та проведених процесуальних дій та в ній не викладені всі підстави, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття.
Частиною 3 ст.307 КПК України передбачено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, скарги на відмову слідчого, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, визначених пунктом 9-1частини першої статті 284 цього Кодексу, про скасування повідомлення про підозру та відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.
Враховуючи те, що слідчий не спростовує обставини викладені в скарзі, тому суд приходить до висновку, що викладені у скарзі обставини, на які посилається заявник, є доведеними у судовому засіданні.
Отже, згідно вище вкладеного на теперішній час постанова слідчого про закриття кримінального провадження є необґрунтованою, а тому скаргу слід задовольнити, скасувати постанову про закриття кримінального провадження №0000510 від 25 вересня 2019 року.
Керуючись ст. 303, 306, 307, 376 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ :
Відкрити провадження за скаргою адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на постанову слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження № 0000510.
Поновити строк для подання скарги на постанову слідчого про закриття кримінального провадження.
Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на постанову слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження № 0000510 - задовольнити.
Скасувати постанову слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 від 30 липня 2021 року про закриття кримінального провадження 0000510.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1