Справа № 461/6056/21
Провадження № 1-кс/461/6800/21
08.12.2021 року, слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2
розглянувши клопотання прокурора відділу захисту інтересів дітей та протидії насильству Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Ожидів Буського району Львівської області, українця, громадянина України, одруженого, раніше не судимого, тимчасово не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
Прокурор звернувся до суду з вказаним клопотанням, яке обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 19.07.2021 приблизно о 17 годині 30 хвилин, керуючи автомобілем «Audі А-4» реєстраційний номер НОМЕР_1 та рухаючись ним автодорогою Київ-Чоп в районі її 552км + 57,5 м неподалік с. Солонка Львівського району, грубо порушив вимоги Розділу 1 п. 1.2, Розділу 2 п. 2.3 п.п. «б» та «д»; Розділу 10 п.10.1; Розділу 12 п. 12.1 та 12.3; Правил дорожнього руху України, та вимог горизонтальної дорожньої розмітки 1.1. Розділу 34 ПДР України, які виразилися в тому, що він проявив неуважність до дорожньої обстановки та її змін, не урахував дорожню обстановку і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним, не вів його якнайближче до правого краю проїзної частини дороги, без причин технічного характеру, виїхав на смугу зустрічного руху по якій в цей час у зустрічному йому напрямку рухався автопотяг у складі тягача «DAF FT95 HF430» реєстраційний номер НОМЕР_2 із напівпричепом «KOGEL S 24-1», реєстраційний номер НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_5 , у результаті чого відбулося зіткнення даних транспортних засобів. Відтак вказаний автопотяг будучи пошкодженим, в некерованому стані виїхав за смугу руху до м.Київ де відбулось зіткнення із автомобілем «DAEWOO NUBIRA» реєстраційний номер НОМЕР_4 під керуванням водія ОСОБА_6 . В результаті порушення Правил дорожнього руху України водієм ОСОБА_4 , пасажиру автомобіля «DAEWOO NUBIRA» реєстраційний номер НОМЕР_4 малолітній ОСОБА_7 були спричинені тілесні ушкодження від отримання яких вона померла на місці пригоди.
Зважаючи на викладене, зазначає, що з метою забезпечення виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків як підозрюваного, просив продовжити дію застосованого запобіжного заходу у виді домашнього арешту.
Прокурором було подано клопотання про здійснення розгляду без його участі.
Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечили частково. Повідомили суду, що обвинувачений надає послуги з ремонту квартир, оздоблення фасадів і дахів будинків та працює понаднормово. Відтак просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, тобто з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв.
Дослідивши матеріали поданого клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 , підозрюється у порушення правил безпеки дорожнього руху, будучи особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило середньої тяжкості тілесні ушкодження потерпілому ОСОБА_5 , заподіяло тяжке тілесне ушкодження малолітньому потерпілому ОСОБА_8 та малолітньому потерпілому ОСОБА_9 , а також спричинило смерть малолітньої ОСОБА_7 , тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
ОСОБА_4 19.07.2021 о 20:46 год. затримано у порядку ст. 208 КПК України.
В подальшому 20.07.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
Галицьким районним судом м. Львова 21.07.2021 підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід тримання під вартою строком до 17.09.2021.
Львівським апеляційним судом 05.08.2021 ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 21.07.2021 скасовано та винесено нову ухвалу, якою підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 17.09.2021.
Строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту закінчується 12 грудня 2021 року, однак у кримінальному провадженню завершити досудове розслідування у зазначений термін не представляється можливим, оскільки, на даний час триває проведення судово-медичної експертизи, яка повинна дослідити можливість втрати свідомості підозрюваним перед ДТП.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, на даний час, підтверджується протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди та схемою, відповідно до якого зафіксована слідова інформація вчиненого кримінального правопорушення, показаннями свідка ОСОБА_11 та потерпілого ОСОБА_6 , даними з відеореєстраторів автомобілів «Toyota Rav 4», «Daewoo Nubira», «Volkswagen Passat», висновками автотехнічних експертиз автомобілів «Toyota Rav 4», «Daewoo Nubira», «Volkswagen Passat».
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого (ст. 178 КПК України).
Відповідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд повинен врахувати обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Проаналізувавши та оцінивши досліджені докази, слідчий суддя вважає, що всі вищезазначені докази є належними та допустимими.
Питання щодо наявності чи відсутності в діях ОСОБА_4 складу кримінального правопорушення, а також більш вагомі докази причетності до кримінального правопорушення, належність та допустимість цих доказів, можуть бути більш ретельно досліджені в подальшому органами досудового розслідування та/або судом при розгляді кримінального провадження в судовому засіданні.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.
Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеної, зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", "термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).
Прокурором доведена наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме:
-ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та/або суду. Даний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на термін від 3 до 8 років, що вже само по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного до втечі. Крім цього, з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинений злочин може перетнути, в тому числі й незаконно, державний кордон України, що унеможливить прийняття законного рішення у розумні строки;
-ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України незаконно впливати на потерпілого, свідків, експертів у цьому ж кримінальному провадженні шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни, наданих ними показань, узгодження своїх показань з показаннями вказаних осіб. Про неможливість запобігти такому ризику свідчить той факт, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України) такі ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу кінцевого рішення відносно підозрюваного.
При цьому, слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.
Тому, з урахуванням обґрунтованості підозри, існування передбачених процесуальним законом ризиків та суспільної небезпеки вчиненого, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність продовження дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, тобто з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. та покладення процесуальних обов`язків, на підозрюваного, передбачених ч. 5 ст. 195 КПК України, а відтак клопотання прокурора підлягає до часткового задоволення.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
Клопотання прокурора відділу захисту інтересів дітей та протидії насильству Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 задовільнити частково.
Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 , зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , до 06 лютого 2022 року включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- не залишати місце постійного проживання, а саме квартиру АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, в період часу з 22:00 год. до 06:00 год.;
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватись від спілкування з потерпілими, свідками, експертами у вказаному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідального органу державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1