Справа №283/1408/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.09.2021 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира
в складі:
головуючого-судді ОСОБА_1
секретаря судового
засідання ОСОБА_2
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання Коростенської окружної прокуратури про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під ватою обвинуваченому ОСОБА_3 , -
з участю:
прокурора ОСОБА_4
потерпілої ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_3
захисника ОСОБА_6
в с т а н о в и в:
Прокурор подав клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 . В обґрунтування зазначив, що підставою для продовження зазначеного запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення Зазначив, що застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого у ході судового розгляду.

Потерпіла заперечила, зазначила, що обвинуваченому може бути обрано інший більш м`який запобіжний захід.

Обвинувачений заперечив щодо клопотання. Показав, що його вина не доведена дослідженими судом доказами, у зв`язку з цим відсутні підстави для подальшого його тримання під вартою. Просить змінити запобіжний захід.

Захисник заперечив щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ризики прокурором не доведено. Подав клопотання про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт. Просить врахувати, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України відсутні, оскільки судом в повному обсязі досліджені докази, допитані свідки, а також просить врахувати позитивні характеристики на ОСОБА_7 , міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання. Просить змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Заслухавши учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 20-5 Перехідних положень КПК України у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею розглянути клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного у порядку встановленому ч.3 ст. 35 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань, до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно ч.3 ст. 199 КПК України обставиною, яка є підставою для продовження строку тримання під вартою є те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Під час вирішення питання продовження строку дії запобіжного заходу або його зміни оцінка обґрунтованості підозри не може бути надана через те, що особі висунуте обвинувачення і суд за наслідками дослідження наданих доказів має встановити, чи доведена винуватість особи поза розумним сумнівом.

Отже, до завершення судового розгляду, який здійснюється іншим складом суду, оцінка доведеності винуватості особи є передчасною, оскільки вона не може бути надана без дослідження усього комплексу наявних у справі доказів, а відтак оцінку доказів у їх сукупності та взаємозв`язку суд буде надавати лише в нарадчій кімнаті.

З огляду на наведене, суд відхиляє доводи обвинуваченого в частині недоведеності винуватості, оскільки оцінку всього комплексу доказів, які будуть надані суду учасниками судового провадження, суд буде надавати під час ухвалення судового рішення.
У справі "Волосюк проти України" (рішення від 12 березня 2009 року) Європейський суд з прав людини наголосив, «національні судові органи мають дослідити всі факти на користь і проти існування реального суспільного інтересу, який, за належного врахування принципу забезпечення презумпції невинуватості, виправдовує відхід від вимоги забезпечення поваги до особистої свободи. Подальше існування обґрунтованої підозри у вчиненні заарештованою особою відповідного злочину є обов`язковою і неодмінною умовою законності подовження строку тримання під вартою». При цьому слід також виходити із правової позиції Європейського суду з прав людини, а саме того, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи вчинення іншого злочину.
Таким чином, суд оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.
Надаючи оцінку можливості обвинуваченим переховуватися від суду, суд бере до уваги, що і на сьогоднішній день продовжує існування певна ймовірність того, що обвинувачений з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення може вдатися до відповідних дій. З огляду на наведене ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, переховуватися від суду, не зменшився.
При цьому, на думку суду, наявність у обвинуваченого міцних сімейних зв`язків, постійного місця проживання тощо, неможливо на даний час віднести до тих стримуючих чинників, які б у повному обсязі здатні мінімізувати ймовірність вчинення обвинуваченим дій, спрямованих на ухилення від можливого покарання.
Таким чином, за результатами встановлених в судовому засіданні обставин, з урахуванням доводів сторін кримінального провадження, суд дійшов до переконання про доведеність чинників, які передбачені ч.1 ст. 194 КПК України і є достатніми для прийняття судом рішення про подальше застосування до обвинувачених запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
З огляду на наведене, враховуючи також обставини справи та обстановку за якою обвинуваченому інкримінується вчинення кримінального правопорушення, суд вважає доцільним продовження тримання обвинуваченого під вартою, оскільки підстав для зміни виду запобіжного заходу не вбачається.

Керуючись ст. 331 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:
Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на строк 60 днів до 22.11.2021 включно.

У задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Суддя ОСОБА_1