УХВАЛА
Іменем України

05.08.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про накладення арешту на майно, подане дізнавачем СД Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження за № 0001705 від 29.07.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України та додані до клопотання матеріали,-
ВСТАНОВИВ:
Дізнавач звернулась до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 ОСОБА_5 , яке було вилучене неподалік смт. Черняхів, на проїжджій частині дороги траси Р28, та яке може бути використане як доказ кримінального правопорушення.
У клопотанні вказано, що проведеним досудовим розслідуванням було встановлено, що 29.07.2021 року працівниками поліції під час перевірки документів у ОСОБА_5 , який керував транспортним засобом трактором Ньюхоланд ТД 5.110 реєстраційний номер НОМЕР_2 по смт. Черняхів, було виявлено що посвідчення водія серії НОМЕР_1 видане ОСОБА_5 містить ознаки підробки, а саме: не чіткий шрифт, відсутність захисних елементів, не відповідає бланкам, які перебувають в офіційному обігу.
В обгрунтування клопотання вказано, що та у зв`язку з тим, що посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 ОСОБА_5 має значення речового доказу по кримінальному провадженню та з метою забезпечення його збереження в ході досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.
Дізнавач ОСОБА_3 заявила клопотання про проведення розгляду справи без її участі.
Власник майна в судове засідання не з`явився.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні підрозділу дізнання Житомирського районного управління поліції перебуває кримінальне провадження № 0001705 від 29.07.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Доводи клопотання підтверджуються долученими матеріалами, а саме протоколом огляду місця події від 29.07.2021 року, рапортом інспектора ВБДР УПП в Житомирській області ОСОБА_6 , постановою дізнавача ОСОБА_7 від 29.07.2021 року про визнання посвідчення речовим доказом у кримінальному провадженні.
Врахувавши обставини кримінального провадження, доводи дізнавача про те, що вилучені речі мають значення речового доказу, для повного та належного розслідування та встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення, взявши до уваги мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти арешт на вказане майно.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 ОСОБА_5 , яке було вилучене 29.07.2021 року.
Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1