провадження №1-кп/389/231/20
є.у.н № 389/2099/20
У Х В А Л А
16 квітня 2021 року Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:

головуючої судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участю:

прокурора - ОСОБА_3

обвинуваченого - ОСОБА_4

захисника - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00000807 від 15.05.2020 року відносно ОСОБА_4 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 365 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Захисник ОСОБА_5 заявив клопотання про визнання копій відеозаписів із назвами файлів 20200515_013724.mp4, 20200515_011900.mp4, зкопійовані з телефону свідка ОСОБА_6 та копії відеофайлів з назвами 20200515_011900-1, 20200515_013724, VID_20200515_012645, VID_20200515_013409, VID_20200515_013458, VID_20200515_014446 недопустимими доказами, оскільки, згідно протоколів тимчасового доступу, копіювання інформації з телефонів свідків відбувалось слідчим без участі спеціаліста, а тому відеофайли на долучених дисках є копією, а не оригіналом.

Суд, вислухавши думку учасників судового засідання, у тому числі прокурора, який висловився проти задоволення даного клопотання, встановив наступне.

Відповідно до ч.1 ст.22 КПК, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК.

Згідно з ст.84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Статтею 85 КПК України передбачено, що належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

Відповідно до вимог ст.89 КПК України, суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення. Згідно із ч. 2, 3 даної статті у разі встановлення очевидної недопустимості доказу під час судового розгляду суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу або припинення його дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочате. Сторони кримінального провадження, потерпілий мають право під час судового розгляду подавати клопотання про визнання доказів недопустимими, а також наводити заперечення проти визнання доказів недопустимими.

Відповідно до положень ст.86 КПК України, доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.

Використана в частині 2 статі 89 КПК України категорія "очевидна недопустимість доказів" є оціночною і вирішення даного питання відноситься виключно до дискреційних повноважень суду.

При цьому системний аналіз ст.89 КПК України дозволяє дійти висновку, що законодавець ознаки недопустимості доказів поділяє на очевидні та неочевидні. Залежно від цього визначається момент прийняття рішення щодо недопустимості доказів, який окреслений межами судового розгляду. Очевидно недопустимими є ті докази, про недопустимість яких прямо вказується в КПК. Це означає, що очевидно недопустимим є доказ, будь-яке порушення процедури отримання якого, згідно положень КПК України, є безумовною підставою визнання його недопустимим.

Також, відповідно до положень ст.89 КПК України, доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.

При цьому, стаття 87 КПК України передбачає, що недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.

Отже, заявлені у клопотанні докази, які просить визнати недопустимими захисник, можуть бути визнані недопустимими під час ухвалення судом остаточного рішення суду за наслідками розгляду надісланого обвинувачення, шляхом дослідження цих доказів у їх сукупності та взаємозв`язку з іншими доказами.

На теперішній час суд перебуває на стадії дослідження письмових доказів кримінального провадження, більша частина яких ще залишається не вивченою судом, тому суд вважає, що питання допустимості вказаних захисником доказів, недоцільно з`ясовувати та перевіряти на даній стадії судового процесу до завершення повного дослідження доказів у кримінальному провадженні, а дати їм належну оцінку разом з усіма наявними доказами в їх сукупності та взаємозв`язку після завершення судового розгляду у нарадчій кімнаті під час ухвалення остаточного судового рішення.

За таких обставин на даній стадії судового розгляду відсутні дані щодо очевидної недопустимості доказів, на які вказує захисник, у зв`язку з чим його клопотання задоволенню не підлягає

Керуючись ст.ст.84-87, 89 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 визнання копій відеозаписів із назвами файлів 20200515_013724.mp4, 20200515_011900.mp4, зкопійовані з телефону свідка ОСОБА_6 та копії відеофайлів з назвами 20200515_011900-1, 20200515_013724, VID_20200515_012645, VID_20200515_013409, VID_20200515_013458, VID_20200515_014446 недопустимими доказами, відмовити.

Роз`яснити, що більш детальне вирішення питання допустимості доказів, про які заявлено в клопотанні захисника будуть вирішені судом у відповідності до частини 1 статті 89 КПК України під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення остаточного судового рішення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя Знамянського
міськрайонного суду
Кіровоградської області ОСОБА_1