Справа №:755/7968/21
Провадження №: 1-кс/755/2199/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" травня 2021 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001491 та додані до нього матеріали відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не працюючого, не одруженого, невійськовозобов`язаного, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И В:
15.05.2021 старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0001491.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що ОСОБА_7 , 14.05.2021 року, приблизно о 03 годині 00 хвилин, разом з ОСОБА_8 та ОСОБА_5 знаходились біля будинку №5-А по вул.Вершигори в м.Києві, де побачили незнайомого їм раніше ОСОБА_9 . Помітивши в руках у ОСОБА_9 сумку та поліетиленовий пакет, останні припустили, що там можуть знаходитись цінні речі, та у них виник злочинний умисел на заволодіння майном останнього з корисливих мотивів з метою протиправного збагачення.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на заволодіння майном потерпілого ОСОБА_9 , з корисливих мотивів з метою протиправного збагачення ОСОБА_8 підійшов до останнього та, маючи на меті подолати опір зі сторони потерпілого, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи відкрито, шляхом застосування насильства небезпечного для здоров`я потерпілого в момент спричинення, тримаючи в руках газовий балон, здійснив розприскування невідомої подразнюючої речовини в обличчя потерпілого.
Одночасно, ОСОБА_7 , діючи згідно домовленого плану, з метою заволодіння майном ОСОБА_9 , підійшов до останнього та наніс декілька ударів кулаком правої руки в область голови потерпілому, спричинивши тілесні ушкодження та фізичний біль. Від нанесених ударів ОСОБА_7 , потерпілий ОСОБА_9 впав на землю, тримаючи в руках сумку та поліетиленовий пакет.
Подолавши таким чином волю до опору з боку потерпілого, з метою виконання свого злочинного умислу, направленого на незаконне заволодіння чужим майном шляхом розбою, ОСОБА_5 , підійшовши до потерпілого, який від нанесених ударів знаходився на землі та вирвав з рук сумку і поліетиленовий пакет, таким чином заволодів майном ОСОБА_9 , а саме сумкою, в якій знаходилось наступне майно:
- паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_9 ;
- ідентифікаційний код на ім`я ОСОБА_9 ;
- банківська картка банку «Альфа-банк», яка матеріальної цінності не представляє;
- мобільний телефон Хіаомі Мі Мах2, вартістю 2500 гривень;
- мобільний телефон Хіаомі redmi 5plus, вартістю 1500 гривень;
- навушники Хіаомі Air Dots, вартістю 500 гривень;
- музична колонка, вартістю 1500 гривень;
- флеш-накопичувачі, матеріальної цінності не представляють.
В подальшому, ОСОБА_7 , ОСОБА_5 та ОСОБА_8 з місця вчинення злочину зникли та викраденим розпорядились на власний розсуд чим завдали потерпілому ОСОБА_9 матеріальної шкоди на загальну суму 6000 гривень.
14.05.2021 року ОСОБА_5 був затриманий у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

15.05.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
Підставою для повідомлення про підозру у скоєнні зазначеного кримінального правопорушення послужила наявність достатніх доказів, зібраних під час проведення досудового розслідування, а саме: заявою про вчинення кримінального правопорушення від 14.05.2021, протоколом допиту потерпілого, протоколам огляду місця події, речовими доказами у кримінальному провадженні, та іншими доказами по справі в їх сукупності.
На думку слідчого, підставою до застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до десяти років, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.
Слідчий вважає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
На думку слідчого, ризиком того, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілого та інших підозрюваних, що підозрюваний, маючи в розпорядженні відомості про потерпілого та інших підозрюваних, шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.
Ризиком того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинені кримінальні правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.
Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування.
Таким чином, більш м`який запобіжний захід, на думку слідчого, не зможе запобігти зазначеним ризикам.

Тому, враховуючи перелічені ризики, слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, просив суд його задовольнити. Крім цього, заперечував проти задоволення скарги сторони захисту про незаконне затримання, посилаючись на те, що підозрюваного було затримано відповідно до вимог КПК України, а саме під час безпосереднього переслідування осіб, які можуть бути причетними до вчинення кримінального правопорушення.
Захисник та підозрюваний проти задоволення клопотання заперечували, вказували про відсутність ризиків, вказаних в клопотанні, просили не застосовувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що обвинувачений не переховується, співпрацює зі слідством, проживає з бабусею, за місцем своєї реєстрації. Крім того, захисником було подано заяву в порядку ст.206 КПК України про визнання незаконним затримання та негайне звільнення підозрюваного ОСОБА_5 , який був затриманий на їх думку14.05.2021 року з порушенням вимог чинного КПК України без ухвали слідчого судді. Враховуючи викладене, захисник просить суд визнати незаконним затримання ОСОБА_5 та негайно звільнити його з-під варти. При цьому будь-яких доказів на підтвердження зазначених у заяві доводів захисником не надано.

Свідок ОСОБА_10 суду показала, що проживала разом з сином та матір`ю, коли в неї з`явився цивільний чоловік почалися конфлікти з сином, оскільки він його не сприймав. Через це декілька разів викликала поліцію щоб налякати сина, кожного разу адміністративні справи відносно нього закривали, оскільки претензій до нього вона не має. Коли переїхала з чоловіком, та почала жити з сином окремо, їх відносни покращились, зауважила, що він підробляє на будівництві, заробляє на життя самостійно, вважає, що син буде виконувати покладені на нього обов`язки у разі застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши доводи та пояснення прокурора, який підтримав дане клопотання з підстав, викладених у ньому, підозрюваного та захисника, які заперечували проти задоволення клопотання слідчого, дослідивши скаргу в порядку ст.206 КПК України та матеріали справи в їх сукупності, допитавши свідка, суд приходить до наступних висновків.

Судом було встановлено, що 14.05.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України (кримінальне провадження №0001491).
Стаття 192 КПК України передбачає право слідчого за погодженням з прокурором звернутися із клопотанням про застосування запобіжного заходу до особи, яку затримано без ухвали про дозвіл на затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_4 , оформлене відповідно до вимог Кримінально процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтував доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінальних проваджень та долучено розписку підозрюваного про вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у тримання під вартою, а також копії матеріалів, які обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.
14.05.2021 року ОСОБА_5 був затриманий у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

15.05.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
Відповідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме: заявою про вчинення кримінального правопорушення від 14.05.2021, протоколом допиту потерпілого, протоколам огляду місця події, речовими доказами у кримінальному провадженні, та іншими доказами по справі в їх сукупності.
При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Крім того, в судовому засіданні встановлено, що підозрюваний раніше не судимий, має тісні соціальні зв`язки, неофіційно працює, має постійне місце проживання в місті Києві, проживає з бабусею похилого віку.

Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

На думку слідчого судді, окрім констатації, прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Крім того, прокурором не наведені жодні доводи, які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання запобіжного заходу, менш суворого, ніж тримання під вартою, який обмежує у свободі ОСОБА_5 , останній буде ухилятись від слідства та суду. Невизнання вини таким не може вважатись, оскільки це є правом підозрюваного та на останнього не покладено обов`язок доказування вини.

Окрім цього, при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.17 рішення ЄСПЛ від 02 серпня 2001 року у справі «Манчіні проти Італії», відповідно до якої з огляду на їхній вплив та спосіб виконання, обидва застосовані … запобіжні заходи - тримання під вартою у в`язниці і домашній арешт - були позбавленням волі за змістом підпункту (с) пункту 1 Статті 5 Конвенції.

Також слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частина 2 статті 194 КПК України передбачає обов`язок слідчого судді постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, оскільки прокурором доведено обґрунтованість підозри стосовно ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, зокрема, вчинення іншого кримінального правопорушення, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п.3 ч.1 ст.194 КПК України), слідчий суддя, враховуючи дані про особу підозрюваного, зокрема те, що він має постійне місце проживання та неофіційно працює на будівництві, раніше не судимий, вважає, що вагомих підстав для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з матеріалів клопотання не вбачається, у зв`язку з чим необхідно застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений в клопотанні.

За вищевказаних обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Вирішуючи питання щодо заяви захисника в порядку ст.206 КПК України про визнання незаконним затримання та негайне звільнення підозрюваного ОСОБА_5 , суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.5 ст.206 КПК України незалежно від наявності клопотання слідчого, прокурора, слідчий суддя зобов`язаний звільнити особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких трималася ця особа, не доведе:

1) існування передбачених законом підстав для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду;

2) не перевищення граничного строку тримання під вартою;

3) відсутність зволікання у доставленні особи до суду.

В судовому засіданні, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 слідчим суддею вивчено надані слідчим матеріали клопотання та додані прокурором матеріали кримінального провадження, якими встановлено, що відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 14.05.2021 року ОСОБА_5 був фактично затриманий 14.05.2021 року о 18-00 годині в порядку ст.208 КПК України.

Таким чином, вказаний час (18 година 00 хвилин 14.05.2021 року) є моментом затримання ОСОБА_5 у розумінні вимог ст.209 КПК України.

15.04.2021 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, у зв`язку з чимподано до суду клопотання, погоджене з прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розпис захисника щодо вручення йому 15.05.2021 року об 11 годині 30 хвилин копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та розписка підозрюваного ОСОБА_5 про отримання копії клопотання 15.05.2021 року, копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, а також додані прокурором копії протоколу затримання особи, протоколу роз`яснення підозрюваному процесуальних прав та права на захист, протоколу допиту підозрюваного. Враховуючи, що підозрюваного доставлено до слідчого судді 15.05.2021 року о 14-30 годині, слідчим виконані вимоги ч.3 ст.184 КПК України та не допущено зволікання у доставленні підозрюваного до суду.

Згідно з ч.2 ст.207 КПК України кожен має право затримати без ухвали слідчого судді, суду будь-яку особу, крім осіб, зазначених у статті 482 цього Кодексу, крім іншого, безпосередньо після вчинення кримінального правопорушення чи під час безперервного переслідування особи, яка підозрюється у його вчиненні.

Таким чином, слідчим суддею встановлено існування передбачених законом підстав для затримання ОСОБА_5 , без ухвали слідчого судді, суду, а саме в порядку ст.208 КПК України, не перевищення граничного строку тримання під вартою, відсутність зволікання у доставленні особи до суду.

Враховуючи викладене, а також відсутність будь-яких доказів на підтвердження доводів захисника про незаконне затримання підозрюваного ОСОБА_5 , скарга захисника задоволенню не підлягає.

На даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваного, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст.3, 176, 177, 178, 179, 181, 184, 193, 194, 195, 196 , ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви захисника адвоката ОСОБА_6 в порядку ст.206 КПК України про визнання незаконним затримання та негайне звільнення підозрюваного ОСОБА_5 відмовити.
Клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001491 відносно ОСОБА_5 залишити без задоволення.
Застосувати з метою встановлення обставин кримінального правопорушення у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР №0001491, до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з перебуванням останнього за місцем свого проживання: АДРЕСА_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 13 липня 2021 включно.
Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, цілодобово.
Покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:
-прибувати за кожною вимогою до прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
-не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
-повідомляти прокурора, слідчого або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`явитися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення, подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.
Визначити строк дії даної ухвали слідчого судді до 13 липня 2021 включно.
Виконання ухвали доручити співробітникам органів Національної поліції за місцем проживання підозрюваного. Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження, та прокурора.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, і повідомити про це суд.
Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти в залі суду та негайно доставити до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово. Контроль за виконанням ухвали в цій частині покласти на прокурора Дарницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_4 .
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому кримінальному правопорушенні.
Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 17-00 годині 19 травня 2021 року.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду.
Слідчий суддя Дніпровського районного суду
м.Києва ОСОБА_1