Ухвала
23 лютого 2021 року

м. Київ
справа №761/31682/20
провадження № 51-854ск21

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного
кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу потерпілого ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 01 грудня 2020 року про відмову у відкритті апеляційного провадження,
в с т а н о в и в :
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2020 року задоволено клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах

ОСОБА_6 та призначено повторну комісійну судово-медичну експертизу.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 01 грудня 2020 року відмовлено у відкритті провадження за апеляційною скаргою потерпілого ОСОБА_4 на зазначену ухвалу слідчого судді.
У касаційній скарзі потерпілий ОСОБА_4 порушує питання про скасування ухвали суду апеляційної інстанції та призначення нового розгляду в суді апеляційної інстанції.
Перевіривши доводи касаційної скарги та додані до неї копії судових рішень, Верховний Суд дійшов такого висновку.
Згідно з вимогами частини 3 ст. 392 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) ухвали слідчого судді можуть бути оскаржені в апеляційному порядку у випадках, передбачених КПК.
Вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування в апеляційному порядку, викладено в частинах 1 та 2

ст. 309 КПК. Це ухвали, які стосуються обмеження свободи та особистої недоторканності, арешту майна, тимчасового доступу до певних речей і документів, відсторонення від посади, а також ухвали про відмову у здійсненні спеціального досудового розслідування, про відмову в задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, повернення скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора або відмову у відкритті провадження у ній. Цей перелік розширеному тлумаченню не підлягає.
Як правильно зазначено апеляційним судом, постановлена у цьому провадженні ухвала слідчого судді, якою задоволено клопотання про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи, до вказаного переліку не входить.
Відповідно до ч. 4 ст. 399 КПК суддя-доповідач відмовляє у відкритті провадження, якщо апеляційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.
Таким чином, суд апеляційної інстанції, установивши, що апеляційну скаргу подано на ухвалу слідчого судді, яка не підлягає оскарженню в апеляційному порядку, і таку ухвалу постановлено слідчим суддею в межах його компетенції, прийняв обґрунтоване рішення про відмову у відкритті апеляційного провадження. Колегія суддів вважає таке рішення обґрунтованим, оскільки воно постановлене із дотриманням вимог кримінального процесуального закону.
Верховним Судом не встановлено обставин, які були б підставами для скасування ухвали суду апеляційної інстанції за доводами касаційної скарги потерпілого ОСОБА_4 .
Відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів убачається, що підстав для задоволення скарги немає.
Керуючись п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК, Верховний Суд

постановив:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою потерпілого ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 01 грудня 2020 року про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.
С у д д і :

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3