Справа №297/411/21
УХВАЛА
про арешт майна
07 липня 2021 року м. Берегове

Слідчий суддя Берегівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 від 20 січня 2021 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України,
встановив:
Прокурор Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Берегівського районного суду Закарпатської області з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 від 20 січня 2021 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України - житлового будинку, загальною площею 70,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною розпорядження таким, без заборони використання житлового приміщення особами, які на законних підставах проживають в будинку.

Клопотання мотивоване тим, що органом дізнання проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 від 20 січня 2021 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.
Так, в ході досудового розслідування встановлено, що в невстановлений день, час та рік, у невстановленому місці, невідома особа, підробила лист-повідомлення №472/18 від 12.04.2018 року ПАТ «КП «Надра», що начебто заборгованість ОСОБА_4 за кредитним договором №294/09-2007 від 26.09.2007 погашена, який в подальшому став підставою для незаконного вилучення нерухомого майна, яке перебувало в іпотеці.
Відомості про кримінальне правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до вимог ч. ч. 1, 4 ст. 214 КПК України 20.01.2021 внесено дізнавачем Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004.
Попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення - ч. 1 ст.358 КК України.
Так згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 05.07.2019 державним реєстратором відділу державної реєстрації Тячівської міської ради ОСОБА_6 вилучено запис про обтяження іпотекою №32270546 на підставі листа-повідомлення №472/18 від 12.04.2018 року, виданого заступником начальника Берегівського РВ ДВС ГТУЮ у Закарпатській області ОСОБА_7 .. Також, цього ж дня, державним реєстратором відділу державної реєстрації Тячівської міської ради ОСОБА_6 вилучено запис про заборону на нерухоме майно №32269987 на підставі листа-повідомлення №473/18 від 12.04.2018 року, виданого уповноваженою особою фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «КП «Надра» ОСОБА_8 .
Разом з тим, 13.09.2019 року приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області ОСОБА_9 було зареєстровано перехід права власності на житловий будинок, загальною площею 70,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , від ОСОБА_4 до ОСОБА_10 (1/2 частка) та ОСОБА_11 (1/2 частка) на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер 1839, посвідченого 13.09.2019 року приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області ОСОБА_9 ..
Крім цього, 13.09.2019 року приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області ОСОБА_9 було зареєстровано перехід права власності на земельну ділянку площею 0,0596 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , від ОСОБА_4 до ОСОБА_10 (1/2 частка) та ОСОБА_12 (1/2 частка) на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер 1838, посвідченого 13.09.2019 року приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області ОСОБА_9 ..
Разом з тим, будинок в АДРЕСА_1 , який раніше перебував у власності ОСОБА_4 , і був предметом іпотеки визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

Метою накладення арешту є забезпечення можливої відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням.

А тому, у вказаному кримінальному провадженні виникла необхідність вжити заходи забезпечення у вигляді арешту нерухомого майна.
Враховуючи вищенаведене, прокурор просить накласти арешт на житловий будинок, загальною площею 70,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною розпорядження ним, без заборони використання житлового приміщення особами, які на законних підставах проживають в будинку.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву, згідно якої просить клопотання про арешт майна розглянути без його участі, таке підтримує (а.с. 47).
Дослідивши клопотання, матеріали якими слідчий обґрунтовує його доводи, слідчий суддя приходить до наступного.
Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
20 січня 2021 року дізнавачем сектору дізнання Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 було внесено відомості до ЄРДР за№0000004 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України (а.с. 4).
Постановою дізнавача СД Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від 05 липня 2021 року, житловий будинок, загальною площею 70,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , визнано речовим доказом в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 від 20 січня 2021 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України (а.с. 44).
Як встановлено з матеріалів клопотання, житловий будинок, загальною площею 70,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_10 та ОСОБА_13 по 1/2 частці за кожним, на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер 1839, посвідченого 13.09.2019 року приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області ОСОБА_9 (а.с. 5-7, 24-41).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1, ч. 12 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що з метою збереження речових доказів, слід накласти арешт на будинок АДРЕСА_1 , із забороною розпоряджатися ним, оскільки існують обставини, які підтверджують, що незастосування арешту вказаного нерухомого майна може призвести до його відчуження, а тому клопотання прокурора про арешт майна підлягає задоволенню.
Разом з тим, слідчий суддя, враховуючи положення ч. 12 ст. 170 КПК України, вважає накласти арешт на будинок АДРЕСА_1 ,без заборони використання житлового приміщення особами, які на законних підставах проживають в будинку.
Крім того, згідно п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
Однак, слідчий суддя вважає, що накладення арешту на вищевказаний будинок з метою забезпечення можливого відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням, як це вважає прокурор, є безпідставним, оскільки останнім не надано доказів факту завдання такої шкоди та її розміру.
Крім того, слідчий суддя враховує, що згідно вимог ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
А тому, підстав накладення арешту на вищевказаний будинок з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, як просив у клопотанні, прокурор, слідчий суддя не вбачає.
Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Згідно ч. 7 ст. 173 КПК України, копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, які були присутні під час оголошення ухвали. Іншим заінтересованим особам, які не були присутні під час оголошення ухвали, копія такої надсилається не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Керуючись ст. ст. 170-175, 309, 370-372, 395 КПК України, слідчий суддя,-
ухвалив:
Клопотання прокурора Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 від 20 січня 2021 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України - задоволити.
Накласти арешт на житловий будинок, загальною площею 70,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною розпорядження таким, без заборони використання житлового приміщення особами, які на законних підставах проживають в будинку.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Копія ухвали надсилається слідчому, прокурору, підозрюваному, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1