Справа № 712/8389/21
Провадження 1-кс/712/4246/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2021 року м. Черкаси
Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, -

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси зі скаргою на бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, посилаючись на те, що 26 липня 2021 року він подав клопотання як потерпілий кримінальному провадженні № 0000874 від 15.08.2019 року.

30 липня 2021 року отримав постанову про відмову у задоволенні поданого клопотання.

Дана постанова порушує його права потерпілого, а тому просить скасувати дану постанову та зобов`язати дізнавача виконати клопотання від 26.07.2021 року.

До судового засідання скаржник надав заяву в якій просив суд слухати справу без його участі, скаргу підтримує та просить її задоволити.

Прокурор до судового засідання надала заяву в якій просила слухати справу без її участі.

Перевіривши надані матеріали скарги, дослідивши додані докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст.ст. 6, 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий суд, а також на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Згідно вимог ст. 2 КПК України, крім іншого, завданнями кримінального провадження є захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

В положеннях ст. 7 КПК України визначено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; повага до людської гідності; доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності: розумність строків.

Відповідно до вимог ст. 9 КПК України, якою розкрито розуміння такої загальної засади кримінального провадження як «законність», під час кримінального провадження не лише суд та слідчий суддя, а й прокурор, керівник органу досудового розслідування та слідчий, зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
В судовому засіданні встановлено, що сектором дізнання Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ведеться досудове розслідування кримінального провадження № 00000874 від 15.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

Відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено на підставі того, що 14.08.2019 року до Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області надійшла ухвала Соснівського районного суду м. Черкаси про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про те, що за місцем проживання гр. ОСОБА_3 , що за адресою АДРЕСА_1 , невідома особа таємно викрала майно останнього, а саме електрообладнання.

26.07.2021 року ОСОБА_3 подав клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження та можливого зняття копії матеріалів.

Постановою дізнавача сектору дізнання Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 від 28 липня 2021 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_3 від 26.07.2021.

Зазначену постанову обґрунтовано тим, що в даному кримінальному провадженні ОСОБА_3 має статус заявника, тому його «клопотання» не відноситься до клопотань як таких відповідно до вимог Кримінально процесуального кодексу.

Стаття 55 КПК України права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.
Крім того встановлено, що ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_5 від 12 вересня 2019 року заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого задоволено.

Кримінальне провадження № 0000874 передано керівникові органу досудового розслідування для невідкладного призначення іншого слідчого.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_6 від 22 лютого 2021 року скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області про закриття кримінального провадження № 0000874 задоволено.

Постанову слідчого Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області від 30 листопада 2019 року про закриття кримінального провадження № 0000874 від 15.08.2019- скасовано.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року зазначено: «Поняття «потерпілий» є міжгалузевим, оскільки використовується як у кримінальному праві, так і в кримінальному процесі.
Поняття «потерпілий» у матеріальному кримінальному праві та у кримінальному процесі за змістом не є тотожними. У кримінально-правовому розумінні потерпілий це особа, якій кримінальним правопорушенням безпосередньо заподіюється фізична, моральна та/або матеріальна шкода (або існує безпосередня загроза її заподіяння). Поняття «потерпілий» у кримінальному праві не має законодавчої дефініції.
Натомість законодавством визначено кримінально-процесуальне розуміння поняття «потерпілий». Так, у частині 1 статті 55 КПК України встановлено, що потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.
Велика Палата Верховного Суду вважає, що поняття «потерпілий», яке використано у ст. 46 КК України, вжито у його кримінально-правовому розумінні, а не кримінально-процесуальному, виходячи з такого.
Поняття «потерпілий» в кримінально-правовому значенні є первинним щодо його розуміння в кримінальному процесі, оскільки в кримінальному праві потерпілий з`являється об`єктивно, в результаті вчинення проти нього кримінального правопорушення.
Процесуальними умовами появи потерпілого як учасника кримінального провадження є необхідність подання заяви про вчинення щодо нього кримінального правопорушення, надання згоди на визнання потерпілим (у разі, якщо така заява ним не подавалась) або подання заяви про залучення до провадження як потерпілого.
У частині 2 статті 55 КПК України визначається момент виникнення в особи статусу потерпілого як учасника кримінального провадження: права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.
Особа у кримінально-правовому розумінні є потерпілим з моменту вчинення щодо неї кримінального правопорушення, а не з моменту подання нею відповідної заяви, як це передбачено у частині 2 статті 55 КПК України.
Таким чином, потерпілий в кримінально-правовому розумінні як жертва посягання з`являється вже з моменту вчинення цього посягання, незалежно від того, чи закріплений (юридично легалізований) такий статус процесуально.
Кримінальний процесуальний закон (статті 55 59 КПК України) юридично закріплює статус потерпілого учасника кримінального провадження, наділяючи його певними процесуальними правами та обов`язками саме як учасника процесу.
Водночас у частині 6 статті 55 КПК України передбачено так зване правонаступництво у кримінальному провадженні. Згідно з положеннями цієї норми, якщо внаслідок кримінального правопорушення настала смерть особи або особа перебуває у стані, який унеможливлює подання нею відповідної заяви, положення частин першої третьої цієї статті поширюються на близьких родичів чи членів сім`ї такої особи. Потерпілим визнається одна особа з числа близьких родичів чи членів сім`ї, яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого, а за відповідним клопотанням потерпілими може бути визнано кілька осіб.

Таким чином, чинний КПК України передбачає юридичну фікцію, відповідно до якої інша особа визнається власне потерпілим, хоча їй безпосередньо не заподіяна шкода в результаті вчинення кримінального правопорушення. Водночас КПК України закріплює перехід до такої особи не тільки прав потерпілого, а й перехід самого процесуального статусу потерпілого.»
Відповідно до ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 КПК України, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої, обмежуються під час досудового розслідування.

Стаття 304 КПК України, зазначає, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого передбачені частиною першою ст.303 цього кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Згідно ст.220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Відповідно до ст. 40 КПК саме слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.
Слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. З огляду на зазначене, саме слідчий зобов`язаний забезпечити належне здійснення досудового розслідування та сприяти недопущенню невиправданого затягування досудового розслідування.
Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 56 КПК України, протягом кримінального провадження потерпілий має право знайомитися з матеріалами, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, в порядку, передбаченому цим Кодексом, у тому числі після відкриття матеріалів згідно зі статтею 290 КПК України, а також знайомитися з матеріалами кримінального провадження, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, у випадку закриття цього провадження.

Відповідно до частини 1 статті 221 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий, прокурор зобов`язаний за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надати їм матеріали досудового розслідування для ознайомлення, за виключенням матеріалів про застосування заходів безпеки щодо осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, а також тих матеріалів, ознайомлення з якими на цій стадії кримінального провадження може зашкодити досудовому розслідуванню. Відмова у наданні для ознайомлення загальнодоступного документа, оригінал якого знаходиться в матеріалах досудового розслідування, не допускається.

У ОСОБА_7 є статус потерпілого у вищевказаному кримінальному провадженні, тому і наявні всі права потерпілого, зокрема право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Порядок подання та розгляду клопотання про ознайомлення з матеріалами досудового розслідування аналогічний як і для розгляду клопотань, які подаються у порядку ст. 220 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявністю відповідних підстав.

Частиною 2 ст. 220 цього Кодексу встановлено, що про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Відповідно до приписів ст.220 КПК України, слідчий, керуючись ст.ст. 111, 112 цього Кодексу зобов`язаний повідомити заінтересованій особі про результати розгляду її клопотання або прийняте ним процесуальне рішення.

При повній або частковій відмові у задоволенні клопотання, слідчий обов`язково складає мотивовану постанову, де аргументує прийняте рішення. Така постанова має бути доведена до відома особи, що звернулась із клопотанням. З цією метою цій особі обов`язково вручається постанова, а у разі неможливості вручення її копії з об`єктивних причин, надсилається їй поштою.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Як вбачається із оскаржуваної постанови, вона не містить достатнього обґрунтування прийнятого рішення про відмову у задоволенні клопотання, а лише покликання на те, що ОСОБА_3 має статус заявника, тому його клопотання не відноситься до клопотань як таких відповідно до вимог Кримінально процесуального кодексу. При цьому, слідчим не звернуто увагу на те, що в своєму клопотанні вказує ОСОБА_3 . Відтак, необґрунтована відмова у задоволенні клопотання унеможливлює встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, передбачені ст. 91 КПК України, не сприяє виконанню завдань кримінального провадження за змістом ст.2 КПК України, зокрема щодо повного та неупередженого розслідування.

З огляду на зазначені обставини, приходжу до висновку, що скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого про відмову у задоволені клопотання слід задоволити, скасувати постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 від 28 липня 2021 року про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_3 від 26.07.2021 та зобов`язати дізнавача сектору дізнання Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 повторно розглянути клопотання ОСОБА_3 від 26.07.2021 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000874 від 15.08.2019.

Керуючись ст.ст. 303-307 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, задовольнити.

Постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 від 28 липня 2021 року про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_3 від 26.07.2021 скасувати.

Зобов`язати дізнавача сектору дізнання Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 повторно розглянути клопотання ОСОБА_3 від 28.07.2021 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000874 від 15.08.2019.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1