Справа № 761/4148/21
Провадження № 1-кс/761/3324/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2021 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
в приміщені суду розглянув клопотання прокурора Фастівської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 ,

про арешт майна у кримінальному провадженні №0000035, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.01.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,
В С Т А Н О В И В:
03 лютого 2021 року прокурор Фастівської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 , подав до суду клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000035, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.01.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Своє клопотання прокурор обґрунтовує тим, що в провадженні Головного управління Національної поліції в Київській області знаходиться кримінальне провадження №0000035 від 29 січня 2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 29.01.2021 року, близько 06.00 години на 32 км. +500 м а/д «Бориспіль-Дніпро», Переяслав-Хмельницького району Київської області сталася ДТП за участі автомобіля марки «Хюндай Аксент», реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_4 ,1970 року народження який рухаючись в бік м. Дніпро допустив виїзд на зустрічну смугу для руху де відбулось зіткнення з автомобілем марки «ЗАЗ Форза», реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 який рухався в зустрічному напрямку в бік м. Бориспіль.
У наслідок ДТП водій ОСОБА_4 загинув в Бориспільській ЦРЛ, водія та трьох пасажирів автомобіля «ЗАЗ Форза», реєстраційний номер НОМЕР_2 доставлено до Бориспільської ЦРЛ.
29.01.2021 автомобіль марки «Хюндай Аксент», реєстраційний номер НОМЕР_1 та «ЗАЗ Форза», реєстраційний номер НОМЕР_2 , був оглянутий та вилучений, після чого поміщений на майданчик тимчасового утримання транспорту за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу автомобіль марки «Хюндай Аксент», реєстраційний номер НОМЕР_1 належить на праві власності ОСОБА_4 , проживає: АДРЕСА_2 .

Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України «при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Автомобіль «Хюндай Аксент», реєстраційний номер НОМЕР_1 , постановою старшого слідчого від 29 січня 2021 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки він зберіг на собі сліди, які відображають наслідки події, є об`єктом, який зберіг на собі сліди та відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, які є необхідними для проведення експертних досліджень, має суттєве значення для встановлення істини у даному провадженні, швидкого, повного та неупередженого розслідування, встановлення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності.

На даний час в органу досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні такого обмежувального заходу як арешт вищевказаного транспортного засобу, оскільки воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні.

У судове засідання прокурор не з`явився, про дату та час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Просив провести розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримав та просив його задоволення з підстав у ньому наведених.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000035 від 29.01.2021 року, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні постановою слідчого від 29 січня 2021 року, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на транспортний засіб марки «Хюндай Аксент», реєстраційний номер НОМЕР_1 ,що належить на праві власності ОСОБА_4 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Керуючись статтями 2, 7, 8, 98, 131-132, 170-173, 309-310, 392-393, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Фастівської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000035, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.01.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України задовольнити.

Накласти арешт на транспортний засіб марки «Хюндай Аксент», реєстраційний номер НОМЕР_1 ,що належить на праві власності ОСОБА_4 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Заборонити відчужувати, розпоряджатися та користуватися майном - автомобілем марки «Хюндай Аксент», реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1