УХВАЛА

Справа № 621/1643/21

Провадження 1-кп/621/183/21

16 липня 2021 року м. Зміїв Харківської області

Зміївський районний суд Харківської області в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники справи:

прокурор - ОСОБА_3 ,

обвинувачений ОСОБА_4 ,

захисник адвокат ОСОБА_5 ,

потерпілі:

ОСОБА_6 не з`явився;

ОСОБА_7 - не з`явилася;

ОСОБА_8 - не з`явилася

розглянувши у відкритому судовому засіданні об`єднане кримінальне провадження №621/1643/21 стосовно

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 15, частиною 3 статті 185, частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Зміївського районного суду Харківської області перебуває об`єднана кримінальна справа №621/1643/21 стосовно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 15, частиною 3 статті 185, частиною 3 статті 185 КК України.

Судовий розгляд вказаної справи призначено на 14 липня 2021 року.

В судове засідання з`явилися прокурор, захисник та доставлений обвинувачений ОСОБА_4 .

Потерпілий ОСОБА_10 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд кримінальної справи за обвинуваченням ОСОБА_9 без його участі. Зазначив, що претензій матеріального чи морального характеру до обвинуваченого не має.

Потерпілі ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , в судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи без їх участі не подавали. Відомостей щодо належного повідомлення вказаних потерпілих про дату, час і місце судового розгляду судом не отримано.

Прокурор ОСОБА_3 вважала за неможливе проводити судовий розгляд кримінальної справи без участі потерпілих ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , щодо яких відсутні відомості про їх належне повідомлення та заяви про розгляд справи без їх участі, в зв`язку з чим заявила клопотання про відкладення судового засідання.

Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував проти відкладення судового засідання в зв`язку з неявкою потерпілих ОСОБА_11 та ОСОБА_12 . Одночасно просив розглянути його письмове клопотання, направлене через канцелярію суду, про зняття арешту з його мопеду марки «Альфа», без державного номерного знаку, накладеного ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування кримінального провадження №0000032.

Захисник адвокат ОСОБА_5 вважав за неможливе проводити судовий розгляд кримінальної справи без участі потерпілих ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , щодо яких відсутні відомості про їх належне повідомлення та заяви про розгляд справи без їх участі, не заперечував проти відкладення судового засідання. Клопотання обвинуваченого ОСОБА_13 про зняття арешту з майна підтримав в повному обсязі.

Відповідно до статті 325 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду.

Суд не має відомостей про належне повідомлення потерпілих ОСОБА_11 та ОСОБА_12 про дату, час і місце судового розгляду, тому, враховуючи думку учасників судового засідання, вважає за необхідне відкласти судовий розгляд на іншу дату.

Щодо клопотання обвинуваченого ОСОБА_13 про зняття арешту з майна суд зазначає наступне:
01.07.2021 року до канцелярії суду засобами поштового зв`язку надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_13 , в якому він, посилаючись на норми статті 174 КПК України, просив зняти арешт з належного йому мопеда марки «Альфа», модель «ZS50F», червоного кольору, без державного номерного знаку, накладений ухвалою слідчого судді під час проведення досудового розслідування кримінального провадження №0000032, оскільки, на його думку в цьому відпала необхідність, тому що він повністю визнає свою провину у вчиненні злочину, а потерпілий ОСОБА_10 будь-яких претензій до нього не має.

Відповідно до ч.2 статті 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна, суд розглядає не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

В зв`язку з необхідністю з`ясування думки прокурора в кримінальному провадженні та доставлення обвинуваченого з місця тримання під вартою, що є неможливим у стислі терміни, встановлені законом, розгляд клопотання відкладено до 14.07.2021 року.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 наполягали на задоволенні клопотання та просили зняти арешт з майна.

Прокурор ОСОБА_3 заперечувала проти задоволення клопотання, вважала його необґрунтованим та передчасним, оскільки судовий розгляд кримінального провадження ще не розпочатий, а тому неможливо визначити, чи відпала необхідність у застосуванні арешту вказаного майна, та просила відмовити в задоволенні клопотання. Одночасно, в зв`язку з вирішенням судом питання про відкладення судового розгляду, з урахуванням спливу строків тримання обвинуваченого ОСОБА_13 під вартою, просила розглянути питання про доцільність продовження запобіжного заходу обвинуваченому у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Відповідно до ч.1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З`ясувавши думку учасників судового засідання, суд зазначає, що обвинуваченим ОСОБА_4 не надано належних і допустимих доказів на обґрунтування того, що арешт на мопед марки «Альфа», модель «ZS50F», червоного кольору, без державного номерного знаку, згідно ухвали слідчого судді під час проведення досудового розслідування кримінального провадження №0000032 накладений необґрунтовано і що потреба у його застосуванні відпала. На даний час судовий розгляд кримінальної справи не розпочато, і в суду відсутні будь-які відомості та письмові докази, в тому числі відповідна ухвала слідчого судді, щодо наявних речових доказів у справі та підстав накладення на них арешту, в зв`язку з чим належить відмовити обвинуваченому ОСОБА_14 в задоволенні клопотання.

Одночасно суд зазначає, що відповідно до ч.4 статті 174 КПК України, питання про скасування арешту майна обов`язково вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується судовий розгляд. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Щодо клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_14 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою:
В зв`язку з необхідністю відкладення судового розгляду кримінальної справи, прокурор в судовому засіданні заявила клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_9 на 60 днів з метою забезпечення кримінального провадження. В обґрунтування клопотання зазначила, що судове провадження не може бути закінчене в межах строку тримання обвинуваченого під вартою, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що полягають у можливості переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, продовжують існувати. Так, між його звільненням за відбуттям покарання та вчиненням цього злочину пройшов маленький проміжок часу, в зв`язку з чим ризики неналежної процесуальної поведінки обвинуваченого продовжують існувати.

Обвинувачений ОСОБА_4 вважав клопотання прокурора про продовження йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою не підтвердженим жодними доказами, тому просив відмовити у його задоволенні.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою та обрати цілодобовий домашній арешт з огляду на те, що прокурор не навів належними й допустимими доказами продовження існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Зазначив, що твердження прокурора про продовження існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, є необґрунтованими.

Заслухавши учасників справи, суд зазначає наступне.

Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_9 , обраний ухвалою слідчого судді Зміївського районного суду Харківської області від 29.04.2021, який в подальшому був продовжений, спливає 12 серпня 2021 року.

Відповідно до частин 3, 4 статті 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Ухвала суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку. Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції, не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Заслухавши думку учасників судового засідання щодо доцільності продовження запобіжного заходу ОСОБА_14 у виді тримання під вартою, суд враховує наявність обґрунтованого обвинувачення останнього у вчиненні тяжкого злочину, за яке, в разі визнання його винуватим, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, обґрунтованість підстав під час обрання запобіжного заходу та неможливість завершення судового розгляду до спливу строку, встановленого ухвалою слідчого судді від 29.04.2021 року, наявність нового кримінального провадження щодо обвинуваченого, яке надійшло до суду, що свідчить про продовження існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а тому суд констатує про доведеність обставин, які виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою.

При цьому, Європейський суд з прав людини, зокрема у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року, зазначив, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки за ступенем ймовірності, враховуючи поведінку обвинуваченого, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилятись від суду.

З огляду на викладене, суд вважає, що продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому є виправданим заходом, а інші, більш м`які запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, не зможуть забезпечити виконання обвинуваченим покладених обов`язків і його належну процесуальну поведінку.

Згідно з ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178,182, 183, 193, 194, 196 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Відкласти судовий розгляд справи та призначити судове засідання на 13.30 годину 06 вересня 2021 року.

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_9 - задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою в Державній установі "Харківській слідчий ізолятор" строком на шістдесят днів, тобто до 11 вересня 2021 року включно.

У задоволенні клопотання обвинуваченого про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченим у цей же строк з моменту вручення йому копії судового рішення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Текст ухвали складено 16.07.2021.

Головуючий: суддя В. Філіп`єва