УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВП № 4 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вільхівці, Тячівського району, Закарпатської області, громадяниня України, працюючого неофіційно, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку ст. 89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001935 від 20.05.2021 року,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП №4 Шевченківського УП ГУ НП ум. Києві ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001935 від 20.05.2021 року.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що СВ ВП №4 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадження № 0001935 від 20.05.2021 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

20 травня 2021 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

20 травня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

У клопотанні зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілу та свідків, переховуватись від органів досудового слідства і суду, у зв`язку із чим застосування менш суворого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання з підстав зазначених у ньому та просила його задовольнити.
Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, мотивуючи свою позицію тим, що ризики, передбачені ст.177 КПК України відсутні, підозрюваний має постійне місце проживання та на утриманні неповнолітню дитину, що у сукупності свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків та відсутність підстав для застосування найбільш суворого запобіжного заходу. Зазначив, що ОСОБА_5 потерпілий сам надав ключі від автомобіля, який він пошкодив, потрапивши у ДТП, та у зв`язку з тим, що підозрюваний не має можливості компенсувати нанесені збитки, потерпілим була написана заява про викрадення автомобіля ОСОБА_5 . Просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Підозрюваний підтримав позицію свого захисника.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін, дослідивши долучені до клопотання матеріали, додатково надані в судовому засіданні документи, дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що СВ ВП №4 Шевченківського УП ГУ НП ум. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадження № 0001935 від 20.05.2021 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.
Обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 та причетність підозрюваного до вчиненого кримінального правопорушення підтверджується долученими до клопотання матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 20.05.2021 року; протоколами оглядів місця події від 20.05.2021; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 20.05.2021 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 20.05.2021 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 20.05.2021 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 20.05.2021 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 20.05.2021 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 20.05.2021 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 20.05.2021 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 20.05.2021 року; речовими доказами; іншими матеріалами в їх сукупності.
Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження у їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Відповідно до ст.2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.
Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків неналежної процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
При цьому, прокурором в судовому засіданні не доведено існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України такого ступеню, які виправдовують застосування до підозрюваного ОСОБА_5 найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінального правопорушення, що інкримінується ОСОБА_5 , а також обставини у відповідності до вимог ст.178 КПК України, що характеризують підозрюваного, який одружений, неофіційно працевлаштований, має місце реєстрації та місце постійного проживання, його вік та стан здоров`я.

Згідно вимог ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. п. 1 та 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим та прокурором обґрунтування клопотання.
Необхідності обмеження права особи на свободу, у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 в даному кримінальному провадженні немає, оскільки припущення прокурора щодо можливості ОСОБА_5 , з метою уникнення відповідальності переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на свідків, не є визначальними для застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Так, враховуючи встановлені в судовому засіданні ризики та дані про особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку, що в даному провадженні існують підстави для застосування до підозрюваного більш м`якого, окрім виняткового запобіжного заходу, такого, як домашній арешт у певний період часу, що на думку слідчого судді зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, та який з урахуванням усіх обставин справи, буде достатнім запобіжним заходом для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання виникнення ризиків передбачених ст.177 КПК України.
Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки, а саме: не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання; прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду; здати на зберігання закордонний паспорт, інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176-178, 181, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , в період часу з 21 год. 00 хв. до 08 год. 00 хв. наступної доби.

Строк дії ухвали про застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту визначити до 19 липня 2021 року.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :

1. не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

2. повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

3. прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

4. здати на зберігання закордонний паспорт, інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 .

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

На ухвалу слідчого судді прокурором, підозрюваним, захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя