Справа № 643/4302/21
Провадження № 1-кс/643/1228/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.03.2021 м.Харків
Московський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання слідчого Харківського РУП №2 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000011 від 02.01.2021,-

ВСТАНОВИВ:

До Московського районного суд м. Харкова 12.03.2021 надійшло вищезазначене клопотання в обґрунтування якого зазначено, шо слідчим відділом Харківсього РУП №2 ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000011 від 02.01.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених, ч.3 ст.185 КК України. В рамках даного кримінального провадження ОСОБА_5 25.02.2021 повідомлено про підозру за ч.3 ст.185 КК України. З метою забезпечення позову потерпілої ОСОБА_6 , потерпілої ОСОБА_7 , потерпілої ОСОБА_8 , потерпілого ОСОБА_9 , потерпілої ОСОБА_10 , потерпілого ОСОБА_11 сторона обвинувачення просить накласти арешт на майно, яке належить підозрюваному ОСОБА_5 на праві власності, а саме на: 1/12, 1/8 квартири загальною площею 58,2 кв.м., житлова площа 42,9 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 .
Слідчий у судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд даного клопотання за її відсутності, просила клопотання задовольнити та проводити розгляд без виклику особи, у власності якої знаходиться вищевказане майно, оскільки це є необхідним для забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий суддя, враховуючи вимоги ч.2 ст.172 КПК України, з метою забезпечення виконання арешту майна визнав можливим розгляд клопотання здійснювати без повідомлення власника майна.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається зокрема з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною шостою ст.170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Частиною 8 ст. 170 КПК України встановлено, що вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.
При вирішенні питання про арешт майна відповідно до ст.170 КПК України слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Тобто, для застосування п.4 ч.2 ст.170 КПК України, окрім іншого, суд повинен встановити наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та можливість відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчим відділом Харківського районного управління поліції №2 ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000011 від 02.01.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185 КК України.

В рамках даного кримінального провадження 25.02.2021 слідчим, за погодженням з прокурором, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.3 ст.185 КК України.

З клопотання вбачається, що потерпілими в рамках провадження є ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

Як вбачається з ч.3 ст.185 КК України, її санкція не передбачає покарання у вигляді конфіскації майна. Відповідно до приписів ст.ст.96-1, 96-2 КК України спеціальна конфіскація також не може бути застосована, це майно не є речовим доказом у розумінні ст.ст.98, 100 КПК України, однак, у випадку визнання особи винною у вчиненні кримінального правопорушення, вона може понести цивільну відповідальність за шкоду, завдану своїми діями (бездіяльністю), за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

До клопотання слідчим було долучено цивільні позови потерпілих до підозрюваного (відповідача) ОСОБА_5 . Так, потерпілою ОСОБА_10 заявлено цивільний позов про стягнення матеріальної шкоди у розмірі 37730 грн. 16.коп; потерпілою ОСОБА_6 заявлено цивільний позов про стягнення матеріальної шкоди у розмірі 3032 грн. 08.коп.; потерпілою ОСОБА_7 заявлено цивільний позов про стягнення матеріальної шкоди у розмірі 64 236 грн. 69.коп.; потерпілим ОСОБА_11 заявлено цивільний позов про стягнення матеріальної шкоди у розмірі 19 937 грн. 74.коп.; потерпілим ОСОБА_9 заявлено цивільний позов про стягнення матеріальної шкоди у розмірі 99 872 грн. 16.коп.; потерпілою ОСОБА_8 заявлено цивільний позов про стягнення матеріальної шкоди у розмірі 125 896 грн. 01.коп. та 20 000 грн. моральної шкоди. Загальна сума до відшкодування матеріальної та моральної шкоди заявленої потерпілими до підозрюваного ОСОБА_5 становить 370 705,44 грн.

Згідно Реєстру прав власності на нерухоме майно (інформаційна довідка №246834134 від 03.03.2021) ОСОБА_5 є власником 1/12, 1/8 квартири загальною площею 58,2 кв.м., житлова площа 42,9 кв. м., за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно до вимог п.3, 4 ч.2 ст.171 КПК України дане клопотання містить посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним таким майном, слідчим доведена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.185 КК України, а загальна сума до відшкодування матеріальної та моральної шкоди заявленої потерпілими до підозрюваного ОСОБА_5 становить більше 370 000 грн., яка в частині матеріальної шкоди співвідноситься з висновками експертів, на які посилається слідчий у клопотанні.

Враховуючи наведені обставини, а також правову підставу для арешту майна, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, слідчий суддя погоджується із доводами слідчого щодо необхідності накладення арешту на майно з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, оскільки на теперішній час здійснюється досудове розслідування, не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити відшкодуванню шкоди потерпілим. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Керуючись статтями 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Харківського РУП №2 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000011 від 02.01.2021 задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке належить підозрюваному ОСОБА_5 на праві власності, а саме на 1/12, 1/8 квартири загальною площею 58,2 кв.м., житлова площа 42,9 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1