Справа №613/498/21 Провадження № 1-кс/613/150/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2021 року м.Богодухів
Слідчий суддя Богодухівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Золочівського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000161 від 12 квітня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
До Богодухівського районного суду Харківської області 14 квітня 2021 року надійшло клопотання від прокурора Золочівського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна, за яким прокурор просить: накласти арешт на вилучене майно, а саме: 1) транспортний засіб марки «ВАЗ» моделі «21213» червоного кольору з реєстраційним номером « НОМЕР_1 », який містить на собі ознаки ДТП, а саме пошкодження

переднього бамперу з правої сторони; пошкодження капоту з правої сторони; пошкодження лобового скла з правої сторони; пошкодження правого зовнішнього дзеркала заднього виду; пошкодження правої фари, габаритного

вогню з показником повороту; пошкодження решітки радіатора та «мухобійки», власником та фактичним користувачем якого відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 є

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , мобільний телефон НОМЕР_3 ; 2) осип скла; 3) мобільний телефон марки

«NOMI» моделі «І241+» чорного кольору, який належить ОСОБА_4 . Арештоване майно, а саме: 1) транспортний засіб марки «ВАЗ» моделі «21213» червоного кольору з реєстраційним номером « НОМЕР_1 » помістити на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів відділення поліції №2 Богодухівського РВП ГУ НП в Харківській області за

адресою: Харківська область, Богодухівський район, смт.Золочів, вул.Центральна, буд.26; 2) осип скла; 3) мобільний телефон марки «NOMI» моделі «І241+» чорного кольору - помістити до камери зберігання речових відділення поліції №2 Богодухівського РВП ГУ НП в Харківській області за адресою: Харківська область, Богодухівський район, смт.Золочів, вул.Центральна, буд.26.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що відділення №1 СВ Богодухівського РВП ГУ НП в Харківській області проводить досудове розслідування кримінального провадження №0000161 від 12 квітня 2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч.І ст.286 КК України.

11 квітня 2021 року до відділення поліції №2 Богодухівського РВП ГУ НП в Харківській області .зі служби 102 надійшло повідомлення про те, що 11 квітня 2021 року близько 21 години 40 хвилин на автошляху сполученням смт.Золочів-м.Дергачі на .під`їзді до смт.Золочів Богодухівського району Харківської області транспортний засіб марки «ВАЗ» моделі «21213» червоного кольору з реєстраційним номером « НОМЕР_1 » під керуванням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 .

В період часу з 23 години 05 хвилин 11 квітня 2021 року до 00 години 19 хвилин 12 квітня 2021 року проведено огляд місця події - дорожньо- транспортної пригоди, яким і стала ділянка автошляху сполученням м.Харків - смт.Золочів Богодухівського району Харківської області поблизу опор ЛЕП №15, в ході якого виявлено та вилучено: 1) транспортний засіб марки «ВАЗ» моделі «21213» червоного кольору з реєстраційним номером « НОМЕР_1 », який містить на собі ознаки ДТП, а саме пошкодження переднього бамперу з правої сторони; пошкодження капоту з правої сторони; пошкодження лобового скла з правої сторони; пошкодження правого зовнішнього дзеркала заднього виду; пошкодження правої фари, габаритного вогню з показником повороту; пошкодження решітки радіатора та «мухобійки»; 2) осип скла; 3) мобільний телефон марки «NOMI» моделі «І241+» чорного кольору, який належить ОСОБА_4 -

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 власником транспортного засобу марки «ВАЗ» моделі «21213» червоного кольору з реєстраційним номером « НОМЕР_1 » є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , мобільний телефон НОМЕР_3 , який являється фактичним користувачем вказаного транспортного засобу.

11 квітня 2021 року о 21 годині 43 хвилині до служби 102 надійшло повідомлення від лікаря бригади швидкої медичної допомоги №1309 Кравченко, ОСОБА_4 внаслідок ДТП отримав відкриту черепно-мозкову травму, забої нижніх кінцівок, тупа травма живота, струс головного мозку.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпеченням кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речового доказу, для призначення судових експертиз.
На підставі викладеного, прокурор вважає, що є достатні підстави вважати, що вилучене 11 квітня 2021 року майно - може бути предметом вчинення кримінального правопорушення, в свою чергу зберігати на собі його сліди,

тому в подальшому можуть бути використані як докази вчинення кримінального правопорушення, тому повернення зазначеного майна (предметів), виданих потерпілим, може призвести до їх знищення, втрати, пошкодження або інших наслідків, які можуть перешкодити встановлення об`єктивної істини, в зв`язку з чим прокурор звернувся з клопотанням про арешт майна до суду.

Враховуючи вищевикладене, під час проведення досудового розслідування у прокурора виникла необхідність звернутися до слідчого судді з метою накладення арешту на вищевказане майно.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.

За правилами п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до вимог ч.1 ст.132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно положень ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання

Згідно вимог ч.6 ст.173 КПК України, ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.

Згідно порядку здійснення виклику в кримінальному провадженні, визначеного в ч.1 ст.135 КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Проте, в клопотанні прокурора не зазначено, адреси проживання, номеру телефону, електронної пошти чи факсимільного зв`язку власника майна, на яке слідчий просить накласти арешт, а саме: власника мобільного телефону марки «NOMI» моделі «І241+».
При цьому, такий судовий виклик власника майна є обов`язковим, оскільки за змістом ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт майна може розглядатися без повідомлення власника майна виключно у випадку, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, яке не було тимчасово вилучене. Також слід зазначити, що слідчим у клопотанні не зазначені докази неможливості їх з`ясування до клопотання не додані, що з урахуванням стислого строку розгляду клопотання, передбаченого ч.1 ст.172 КПК України, фактично унеможливлює виконання слідчим суддею вимог Закону, повідомлення власників (володільців) вказаного майна про судовий розгляд та розгляду клопотання у встановлений КПК України строк.

Крім того слід зазначити, що відповідно до вимог ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Також слід зазначити, що ст.171 КПК України передбачено вимоги щодо змісту клопотання про накладення арешту на майно. Відповідно до вимогч.2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Аналіз вище зазначеної норми закону свідчить, що Кримінальним процесуальним кодексом України чітко передбачені підстави для застосування такого виду забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.
Також, ст. 171 КПК України передбачено вимоги щодо змісту клопотання про накладення арешту на майно. Серед всього іншого зазначено, що у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути вказано підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Тобто, у клопотанні про арешт майна, прокурор повинен чітко вказати мету зазначену в законі та довести необхідність арешту саме з цією метою.
Даних вимог закону прокурором не дотримано.
Частиною 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
При цьому, прокурором не надано жодних доказів на підтвердження даних щодо визнання вказаного в клопотанні майна речовими доказами у кримінальному провадженні (копії постанови про визнання і приєднання до справи речових доказів).
Частиною 3 ст.172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого, про арешт майна подано без додержання вимог ст.171 КПК України, у в`язку з чим воно підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 170-172, 309, 372 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Золочівського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000161 від 12 квітня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України - повернути прокурору Золочівського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області для усунення недоліків.
Встановити строк для усунення зазначених у клопотанні недоліків протягом 72 годин, з моменту отримання копії даної ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя