Провадження № 1-кс/761/9485/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2021 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді Чайки О.С.,

за участю секретаря судового засідання Кравченко Я.А.,

прокурора Дисака П.Б.,

захисника Дрижакової Д.Ю.,

підозрюваного ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду

клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва Дисака П.Б., про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з неповною вищою освітою, працюючого у ТОВ «Інформаційне агентство «Формат» на посаді експедитора, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, у кримінальному провадженні №0007746, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.12.2020, -

В С Т А Н О В И В:

28 квітня 2021 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва Дисака П.Б., про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 25.12.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0007746.

Обґрунтовуючи подане клопотання прокурор вказує на те, що у провадженні СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві знаходиться кримінальне провадження № 0007746 від 25.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

ОСОБА_1 06.03.2021 було затримано у порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

06 березня 2021 року ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Постановою керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва Химченко О.С. строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0007746, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.12.2020 продовжено до 3-х місяців у зв`язку з необхідністю отримання висновків експертиз матеріалів, речовин та виробів, судово-дактилоскопічних експертиз, комп`ютерно-технічних експертиз, здійснити розсекречування процесуальних документів після проведення негласних слідчих розшукових дій, встановлення кінцевої правової кваліфікації злочинних дій та здійснення повідомлень про зміну раніше повідомленої підозри.

Отже, прокурор вказує, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України

Враховуючи викладене, прокурор просить суд продовжити строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_1 , звертаючи увагу слідчого судді на те, що більш м`які запобіжні заходи не є достатніми для запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Наявність ризиків, передбачених у ст.177 КПК України обґрунтовується характером вчиненого підозрюваною кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними доказами в ході розслідування кримінального провадження.

Зазначаючи про наявність ризиків та необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, прокурор зазначає:

- переховування від органу досудового розслідування та/або суду, що обґрунтовується тим, що ОСОБА_1 підозрюється у вчиненні зухвалих злочинів скоєних за попередньою змовою групою осіб, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

- наявність ризику впливати на свідків та потерпілих, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що ОСОБА_1 незаконно впливатиме на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності, що є ризиком, передбаченим п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки перебуваючи в статусі підозрюваного, має можливість знайомитися з матеріалами кримінального провадження, з яких може дізнатись анкетні дані свідків пригоди, а також місця їхньої реєстрації та проживання, яких з метою уникнення відповідальності може схилити до зміни показів.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Захисник Дрижакова Д.Ю. у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_1 підтримав думку захисника.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного:

Обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_1 та причетність підозрюваного до вчиненого кримінального правопорушення підтверджуються долученими до клопотання матеріалами кримінального провадження.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У свою чергу, відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Обґрунтованість повідомлення про підозру ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Водночас, при вирішенні питання про доцільність продовження строку домашнього арешту у певний період доби, слідчий суддя повинен переконатися, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та відсутність обставин, які є підставою для застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Зазначаючи про наявність ризиків та необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, прокурор вказує на можливість підозрюваного: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_1 , те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, віднесеного, відповідно до положень ст. 12 КК України до категорії тяжких, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Під час судового розгляду слідчим суддею не встановлено обставин, які не були враховані під час застосування до ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та поряд із цим, захистом не надано слідчому судді даних та не наведено доводів щодо зміни обставин підозри, доказів у спростування підозри, а також щодо зменшення чи невілювання існуючих в провадженні ризиків.

Так, підозрюваний ОСОБА_1 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а отже наявні підстави вважати, що без продовження запобіжного заходу підозрювана, будучи обізнаним про покарання, що йому загрожує за інкримінований йому злочин для уникнення покарання може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Водночас, прокурором наведені лише припущення щодо ризику впливати на потерпілого, свідків та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, без надання відповідних доказів, відтак підстав вважати вказаний ризик обґрунтованим, слідчий суддя не вбачає, а відтак відсутні підстави враховувати його при продовженні запобіжного заходу.

Отже, зважаючи на наявні ризики, враховуючи підвищену суспільну небезпеку інкримінованих підозрюваній діянь, суд приходить до висновку, що загальносуспільний інтерес у даному випадку переважає інтереси підозрюваного, а тому, застосовані раніше заходи забезпечення є виправданими, як заходи процесуального примусу, з огляду на фактичні обставини за яких ОСОБА_1 інкримінується вчинення тяжкого кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушених цінностей суспільства, суд не вбачає підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваного ніж той, який раніше до нього застосовано, та вважає за необхідне дію запобіжного заходу та строк дії обов`язків продовжити.

Відтак наявні підстави для продовження строку запобіжного заходу та встановлення обов`язків підозрюваній у такій ситуації, адже дієвість кримінального провадження має бути забезпечена і під час виконання вимог ст. 290 КПК України.

Зважаючи на те, що слідчим суддею встановлені обставини, які свідчать про те, що ризики, які існували під час застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_1 зменшилися, що свідчить про можливість запобігання зазначеним в КПК України ризикам, слідчий суддя вважає, що продовження строку дії запобіжного заходу та зменшення покладених обов`язків на підозрюваного ОСОБА_1 забезпечать ненастання існуючих ризиків.

Приймаючи до уваги наведене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню, а тому слід продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_1 до 06 червня 2021 року.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 21, 22, 177-179, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 532, частиною другою статті 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва Дисака П.Б., про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - задовольнити частково.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 20 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_1 процесуальні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

-утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у кримінальному провадженні;

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

-не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду з місця проживання;

-повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання.

Строк дії ухвали про продовження запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді домашнього арешту визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 06 червня 2021 року включно.

У задоволенні іншої частини клопотання, - відмовити.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_1 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого у кримінальному провадженні.

У разі невиконання обов`язків до підозрюваного може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На ухвалу прокурором, підозрюваним протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя О.С. Чайка