Справа № 761/7384/21
Провадження № 1-кс/761/5112/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2021 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 211 001 000 007 08 від 22.02.2021, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка смт. Гребінки Київської області, громадянка України, українка, студентка 4-го курсу Київського університету культури, яка у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , не судима,
підозрюється за ч. 2 ст. 186 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_3 клопотання слідчого Шевченківського УП УГ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 23.02.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 186 КК України.

На думку слідчого, існують ризики переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, наполягав на його задоволенні з підстав, які у ньому зазначені.

Захисник та підозрювана заперечували проти задоволення клопотання слідчого, наполягала на відсутності ризиків, зазначених у клопотанні. Вважали, що належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 зможе забезпечити менш суворий запобіжний захід.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваної ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку ризику переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та суду у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованого злочину, що приводить до висновку про наявність цього ризику.

Крім того, відсутність у підозрюваної офіційного та стабільного джерела доходу у сукупністю з характером інкримінованого їй злочину, який має корисливе спрямування, слідчий суддя вважає доведеним ризик вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення.
Водночас, слідчий суддя вважає недоведеним ризик незаконного тиску на потерпілого та свідків, оскільки слідчим та прокурором не надані докази на підтвердження реальних намірів у підозрюваної вдатися до таких дій.
Отже, за результатами оцінки встановлених у судовому засіданні обставин слідчий суддя вважає, що існують певні ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваного.
У той же час, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором не доведено, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_4 .
Зазначені обставини приводять слідчого суддю до переконання про необхідність відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки на переконання слідчого судді, цей запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-178, 181, 183, 193, 194, 206, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, поклавши на неї обов`язок не залишати місце постійного проживання за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_4 такі обов`язки:

-прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора у цьому кримінальному провадженні, слідчого судді, суду;

-здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії цієї ухвали встановити по 22 квітня 2021 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем мешкання ОСОБА_4 .
На ухвалу прокурором, підозрюваною, її захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1