провадження №11-сс/991/140/21
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 березня 2021 року м.Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Києві заяву захисників підозрюваного ОСОБА_6 адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_9 про відвід колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від розгляду апеляційних скарг на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04 лютого 2021 року про арешт майна у кримінальному провадженні №0000651 від 19 жовтня 2020 року,

ВСТАНОВИЛА:

02 березня 2021 року у судовому засіданні з розгляду апеляційної скарги прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 та апеляційної скарги захисників підозрюваного ОСОБА_6 адвокатів ОСОБА_10 , ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04 лютого 2021 року про арешт майна у кримінальному провадженні №0000651 від 19 жовтня 2020 року, захисниками підозрюваного ОСОБА_6 адвокатами ОСОБА_7 та ОСОБА_9 заявлено відвід колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду - суддям ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , який мотивовано упередженим ставленням до сторони захисту та незабезпеченням підозрюваного ОСОБА_6 права на послуги перекладача.

Підозрюваний ОСОБА_6 , а також його захисник адвокат ОСОБА_8 у судовому засіданні заявлений відвід колегії суддів підтримали, просили задовольнити, окремо адвокат ОСОБА_8 додав, що колегією суддів позбавлено його можливості висловити у повному обсязі думку стосовно залучення ОСОБА_6 перекладача та інщих питань, чим порушено принципи рівності та змагальності сторін, що свідчить про необ`єктивний судовий процес та упередженість складу суду у розгляді даної справи.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні проти заявленого відводу заперечував, вважав його необґрунтованим, зазначивши, що підстави для чергового відводу, заявленого через незгоду з прийнятим судом рішення про відмову в задоволенні клопотання сторони захисту, відсутні, у зв`язку з чим просив відмовити у заяві про відвід суддів.

Вислухавши доводи та пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів приходить до такого.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Слід зауважити, що практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Заявляючи відвід колегії суддів, сторона захисту посилається на обставини, які викликають у неї сумнів в неупередженості судді, що згідно положень п.4 ч.1 ст.75 КПК передбачено як підстава для відводу судді, суду.

Так, під час розгляду апеляційної скарги 02 березня 2021 року стороною захисту заявлялось клопотання про залучення підозрюваному ОСОБА_6 перекладача, проте за результатами його розгляду колегією суддів прийнято рішення про відмову в його задоволенні.

Перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, наводиться у статті 75 КПК. Суддя, суд не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема, якщо він особисто, заінтересований в результатах провадження чи за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості (ч.1 ст.75 КПК), при цьому за вимогами ч.5 ст.80 КПК відвід повинен бути мотивованим.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, і у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення.

Між тим, заявлений відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу колегії суддів, тобто свідчили про їх упередженість.

Колегія суддів зазначає, що заява сторони захисту про відвід фактично зводиться до незгоди з процесуальним рішенням колегії суддів щодо відмови в задоволенні клопотання про призначення підозрюваному перекладача. В той же час, під час розгляду заяви належних відомостей на підтвердження існування обставин упередженості суддів, в тому числі «неодноразового проявляння упередженого ставлення до сторони захисту», як зазначено у заяві про відвід, перешкоджання судом реалізації будь-яким учасником судового провадження наданих поцесуальних прав тощо, стороною захисту не вказано та судом не встановлено.

Незгода ж з прийнятими рішеннями судді не є підставою для його відводу, передбаченою п.4 ч.1 ст.75 КПК.

Сторона вправі не погоджуватись із прийнятими рішеннями, однак така позиція не може бути визначальною в оцінці об`єктивності та неупередженості дій судді, суддів під час розгляду справи.

Заявлені стороною захисту сумніви в неупередженості колегії суддів, як підстава для відводу суддів, не містять жодних об`єктивних відомостей щодо можливої зацікавленості колегії суддів під час здійснення розгляду апеляційної скарги та не ставлять під сумнів її об`єктивність, а лише є оціночними судженнями щодо процесуальних рішень та непогодженням із ними.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід.

Керуючись ст. 75, 81 КПК, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву захисників підозрюваного ОСОБА_6 адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_9 про відвід колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

___________ ___________ ___________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3