Справа № 635/2295/21
Провадження № 1-кс/635/1065/2021
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2021 року сел. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі:

Слідчий суддя Харківського районного суд Харківської області ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого СВ Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_8 , погоджене прокурором Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000034 від 25.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч.2 ст.115 КК України, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

До Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_8 , погоджене прокурором Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000034 від 25.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого п.4 ч.2 ст.115 КК України, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що у провадженні СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження за №0000034 від 25.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого п.4 ч.2 ст.115 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 25 березня 2021 року до чергової частини Харківського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те що, 25 березня 2021 року близько 15:30 за адресою: АДРЕСА_1 , з ознаками насильницької смерті у вигляді множинних рублених ран голови було виявлено труп громадянина ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , стосовно якого до ВП № 1 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області подано заяву про безвісне зникнення 21.03.2021, відомості по якій 23.03.2021 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000024, за ознаками кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України. Умисні протиправні дії ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , кваліфіковані як кримінальне правопорушення, передбачене п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України - умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині вчинене з особливою жорстокістю. 25 березня 2021 року фактично о 15 годині 45 хвилин за підозрою у скоєнні вказаного злочину, згідно ст. 208 КПК України 25 березня 2021 року о 21 години 20 хвилин був затриманий ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець с. Берека, Первомайського району, Харківської області, громадянин України, з середньою освітою, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 . 25 березня 2021 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, 14.06.2021 про зміну раніше повідомленої підозри, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.4 ч.2 ст. 115 КК України. Ухвалами слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 26.03.2021 до ОСОБА_7 застосовано, а 13.05.2021 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 23 червня 2021 року. У зв`язку зі складністю вказаного кримінального провадження, а також враховуючи, що на цей час у провадженні необхідно було провести низку експертних досліджень, результати яких мають суттєве доказове значення, 12.05.2021 постановою в.о. керівника Харківської окружної прокуратури Харківської області строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 25.06.2021 року. 17.06.2021 досудове розслідування у кримінальному провадженні завершено, сторонам відкрито матеріали досудового розслідування та до них надано доступ. 17.06.2021 розпочато ознайомлення підозрюваного ОСОБА_7 та його захисника з матеріалами досудового розслідування, при цьому сторона захисту ознайомилась з 30 аркушами 1 тому кримінального провадження. У відповідь на запит прокурора в порядку ч. 11 ст. 290 КПК України про надання доказів, які сторона захисту має намір використати в суді, захисником ОСОБА_7 - адвокатом ОСОБА_10 17.06.2021 прокурору подано заяву про надання стороні захисту достатнього часу для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та подачі доказів, який становить 30 діб. Аналогічну заяву 17.06.2021 подав підозрюваний ОСОБА_7 . В подальшому 18.06.2021 ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_7 до 10.08.2021. Підозрюваний ОСОБА_7 та його захисник ОСОБА_6 ознайомлювались з матеріалами з 17.06.2021 по 04.08.2021, проте станом на 06.08.2021 сторона захисту ознайомлення з матеріалами досудового розслідування не завершила, і, не зважаючи на те, що підозрюваному та його захиснику надається час для ознайомлення упродовж робочого дня, як видно з протоколу ознайомлення в день сторона захисту ознайомлюється з матеріалами провадження лише упродовж однієї двох годин, що свідчить про зловживання своїми процесуальними правами та затягування ознайомлення з матеріалами досудового розслідування. У зв`язку із зумисним затягуванням процедури ознайомлення з матеріалами досудового розслідування з боку сторони захисту, слідчим за погодженням із прокурором до суду подано клопотання про встановлення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування. Враховуючи, що згідно п. 3 ч. 1 ст. 283 КПК України, якою визначено загальні положення закінчення досудового розслідування, досудове розслідування закінчується зверненням прокурора до суду з обвинувальним актом, та оскільки прокурор ще не звернувся до суду з новим обвинувальним актом у кримінальному провадженні, досудове розслідування не вважається закінченим, при цьому у відповідності до вимог ч. 3 ст. 219 КПК України, строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст. 290 цього Кодексу, не включається у строки досудового розслідування. Відтак, оскільки досудове розслідування ще не закінчено (тобто обвинувальний акт не направлений до суду) необхідність забезпечення кримінального провадження на даний час не вичерпано. Так, у кримінальному провадженні необхідно виконати вимоги ст. 290 КПК України, зокрема ознайомити сторону захисту з матеріалами досудового розслідування, ознайомитися із доказами, які можуть подати підозрювані та їх захисники, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування. Також, оскільки положеннями п.20-5 розділу ХІ «Перехідних положень» КПК України встановлено, що клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою подається до суду за 10 діб до закінчення строку дії попередньої ухвали про цей запобіжний захід, обвинувальний акт у кримінальному провадженні підлягає направленню до суду за 10 діб до закінчення строку запобіжного заходу, який застосовано до підозрюваного. Метою застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та його продовження є забезпечення його належної процесуальної поведінки шляхом запобігання ризикам, передбаченим пп.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, тобто: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, які і стали підставою для застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зникли та не зменшилися, і, зважаючи на викладені факти, виправдовують тримання підозрюваного під вартою. Враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України, а також конкретні обставини інкримінованого правопорушення, у зв`язку з тим, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, яким заподіяно смерть людини, підстави для визначення розміру застави, у відповідності до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, відсутні. Таким чином, існування ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України та їх вагомість свідчить про неможливість забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_7 шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів та підстав для визначення у кримінальному провадженні розміру застави, а також з метою забезпечення виконання ОСОБА_7 покладених на нього кримінальним процесуальним законодавством процесуальних обов`язків у якості особи, стосовно якої здійснюється кримінальне переслідування у якості підозрюваного.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання про продовження строку застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 30 діб, посилаючись на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним інкримінованого кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зникли та не зменшилися, і, зважаючи на викладені факти у клопотанні, виправдовують тримання підозрюваного під вартою, також зазначила, що більш м`який запобіжний не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного. В обґрунтування строку, на який необхідно продовжити застосування запобіжного заходу прокурор зазначила, що ухвалою слідчого судді було задоволено клопотання слідчого про встановлення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування до 25 серпня 2021 року включно, крім того необхідності виконати процесуальні дії відповідно до ст.ст.291, 293 КПК України, а також виходячи з положень п.20-5 розділу ХІ «Перехідних положень» КПК України обвинувальний акт у кримінальному провадженні необхідно направити до суду за 10 діб до закінчення строку запобіжного заходу, який застосовано до підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечував проти продовження строку відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав позицію свого підзахисного та заперечував проти продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в обґрунтування клопотання зазначив, що орган досудового розслідування не має обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_7 до вчинюваного правопорушення, яке намагаються йому інкримінувати. Підозра досудового розслідування йде в розріз з показаннями свідків, «Висновками експертів», «Висновком спеціаліста» та протоколом огляду місця події від 25.03.2021 року. Посилався на показання ОСОБА_7 , які зафіксовані в протоколах отримання адвокатом відомостей від особи від 14.07.2021 року та від 19.07.2021 року. Зазначив про написання заяви про кримінальне правопорушення та внесені відомості до ЄРДР щодо дій працівника поліції, а також надав заперечення щодо зазначення в повідомленні про зміну раніше повідомленої підозри щодо того, що ОСОБА_7 перебував в стані алкогольного сп`яніння. Звернув увагу на результати «Висновку експерта» № 10-14/14/992-ДМ/21 від 29 квітня 2021 року та «Висновку експерта» від 02.06.2021 року № СЕ-19/121-21/10936-ФХД, а також на «Висновок спеціаліста» № 02/21. Вважав, що висновок спеціаліста №02/21 є підтвердженням того, що «Висновок експерта» № СЕ-19/121-21/10936-ФХД, ОСОБА_11 є завідомо неправдивий. Разом з тим, звернув увагу на невідповідність зазначеного анамнезу життя підозрюваного та навів інші зауваження до висновку.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав позицію свого підзахисного та заперечував проти продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання зазначив, що дiя запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 закінчується 10.08.2021 року, у зв`язку з чим, відповідно до ст.199 КПК України слідчий/прокурор повинен був звернутись до суду із клопотання про продовження дії запобіжного заходу до 05.08.2021 року. Разом з тим, слідчим клопотання погоджене прокурором про продовження строку тримання під вартою вiд 06.08.2021 р. до Харківського районного суду Харківської області подано 06.08.2021 р., що означає про пропущення граничних строків, передбачених ч. 1 ст. 199 КПК України. Окрім того, дане клопотання не містить клопотання про поновлення процесуального строку, а слідчий суддя не має право самостійно поновити пропущений строк звернення без клопотання особи-суб`єкта звернення. Процесуальні наслідки недодержання слідчим та/або прокурором строку подання клопотання про продовження строку тримання під вартою, передбачені ухвалою Третьої судової палати Касаційного кримінального суду від 08.04.2020 р. по справі № 263/15845/2019, про що також зазначено у п. 18 Листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справі від 04.04.2013 №511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» , а саме, якщо клопотання про продовження строку тримання під вартою подається пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, воно вважається поданим із порушенням процесуальних строків. Слідчий суддя, суд у такому випадку, приймаючи клопотання до розгляду, зобов`язаний порушити питання про відповідальність слідчого, прокурора, який порушив процесуальний строк, перед органами, які уповноважені притягати його до дисциплінарної відповідальності (наприклад, перед прокурором вищого рівня).. Також зазначив про неможливість продовження строку тримання під вартою поза межами строку досудового розслідування посилаючись на підставі вимог ч. 3 ст. 197 КПК України. Захисник звернув увагу не те, що постановою від 12.05.2021 р. в.о. керівника Харківської окружної прокуратури Харківської області продовжено строк досудового розслідування до 25.06.2021 р. 17.06.2021 р. слідчим складено повідомлення про завершення досудового розслідування. При цьому, нормами кримінально-процесуального закону визначено подальший порядок продовження строків досудового розслідування, після продовження строку прокурором (у порядку ст. 295 КПК) однак орган досудового розслідування таким правом не скористався. Таким чином, на момент завершення досудового розслідування, 17.06.2021 р., до закінчення (спливу) строків досудового розслідування залишалось 8 днів. 17.06.2021 р. стороною захисту, підозрюваним ОСОБА_7 , та захисником ОСОБА_6 розпочато ознайомлення з матеріалами досудового розслідування. Ухвалою слідчого судді від 18.06.2021 р. ОСОБА_7 продовжено строк тримання під вартою до 10.08.2021 р. без визначення розміру застави. На переконання сторони захисту, що узгоджується із імперативними положеннями процесуального закону, слідчий суддя міг продовжити строк тримання під вартою не більше ніж на 8 днів, адже саме 8 днів з 17.06.2021 р. залишалось до закінчення строків досудового розслідування. Дане правова позиція базується на вимогах ч. 3 ст. 197 КПК України, адже строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею лише в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Проте, слідчий суддя продовжив строк тримання під вартою підозрюваного на 53 дні, замість максимально 8 днів на які мав право. Підозрюваний ОСОБА_7 , станом на 09.08.2021 р., незаконно тримається під вартою 44 дні. Таким чином, знаходження підозрюваного ОСОБА_7 під вартою, після 25.06.2021 р., за межами строків досудового розслідування, є незаконним та таким, що порушує конституційне право підозрюваного на свободу і особисту недоторканість та суперечить вимогам ст. 29 Конституції України, ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і ст. 12 КПК України. Отже, клопотання сторони обвинувачення про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 , строком на 30 діб грубо суперечить положення КПК України, Конституції України і Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Також зазначив, що строк тримання під вартою при ознайомленні з матеріалами кримінального провадження, поза межами строку досудового розслідування, жодним процесуальним законом не визначений, а тому врахування його в строк досудового розслідування обов`язково призведе до невиправданого та незаконного тримання підозрюваного під вартою, що є неприпустимим.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав позицію свого підзахисного та інших захисників, заперечував проти продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з таких же підстав які зазначив в своїх запереченнях захисник ОСОБА_5 , в доповнення зазначив, що жоден з ризиків на які посилається слідчий в своєму клопотанні не підтверджується матеріалами клопотання. Досудове розслідування у даному кримінальному провадженні завершено (наразі виконуються вимоги ст. 290 КПК). Це свідчить про те, що органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів для складання обвинувального акту та направлення його для розгляду до суду. Відкриття матеріалів досудового розслідування стороні захисту свідчить про вичерпання ризику незаконного впливу на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні, адже орган досудового розслідування здійснив/повинен був здійснити всі слідчі/розшукові дії до завершення досудового розслідування, в тому числі опитати свідків та потерпілих. Ризики переховування від органів досудового розслідування або суду та можливості вчинення іншого кримінального провадження ґрунтується виключно на припущеннях і нічим не підтверджені. Крім того, з зазначених підстав заявив клопотання в порядку ст. 206 КПК України про негайне звільнення підозрюваного ОСОБА_7 , який знаходиться у Державній Установі «Харківський слідчий ізолятор», та клопотання про зміну запобіжного заходу підозрюваному з тримання під вартою без визначення суми застави на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. При цьому він надав письмове клопотання про зміну запобіжного заходу підозрюваному з тримання під вартою без визначення суми застави на запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту та знаходження за адресою: АДРЕСА_1 . В обґрунтування клопотань також зазначив, що підставою для зміни запобіжного заходу із тримання під вартою є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду, зменшення встановлених у провадженні ризиків, що пов`язано з плином досудового розслідування. Завершення досудового розслідування і, як наслідок, вичерпання ризику незаконного впливу на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні, є новою обставиною, яка перебуває у безпосередньому взаємному зв`язку із застосованим щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу. Виникнення цієї обставини може зумовлювати зміну застосованого до підозрюваного запобіжного заходу у виді іншого запобіжного заходу. Зі спливом часу, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, підлягають перегляду. При цьому, на підтвердження особистих даних підозрюваного зазначив, що ОСОБА_7 , є пенсіонером, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 . Він не має закордонного паспорта, інших крім пенсії доходів, а тому відсутній ризик втечі і переховування від слідства та суду. Домоволодіння та земельна ділянка за вказаною адресою належить на праві приватної власності його донці ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , якою надано нотаріальну заяву від 07.08.2021 р., про те, що вона не заперечує проти проживання та знаходження ОСОБА_7 як під час досудового розслідування, так і на час судового розгляду за адресою: АДРЕСА_1 , на підтвердження даних обставин надав підтверджуючі документи. Крім того, вказав, що мати ОСОБА_7 - ОСОБА_13 є особою похилого віку, за якою здійснює догляд сестра підозрюваного ОСОБА_12 . Оскільки остання має малих дітей і їй важко доглядати також за матір`ю, то за домовленістю, за матір`ю буде доглядати син ОСОБА_7 , а донька буде приносити їм їжу і забезпечувати їх необхідним. Свідки, які бачили безпосередньо вчинення підозрюваним злочину відсутні, на інших свідків, які були допитані, підозрюваний впливати не має наміру, а отже відсутній цей ризик. Єдиний ризик тяжкість вчиненого злочину не може бути достатньою підставою для тримання особи під вартою. При цьому цілодобовий домашній арешт може в повній мірі запобігти вказаному ризику.

Прокурор ОСОБА_3 заперечувала проти задоволення клопотання захисника про негайне звільнення підозрюваного в порядку ст. 206 КПК України та клопотання про зміну запобіжного заходу підозрюваному з тримання під вартою на домашній арешт, посилалась на наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, яка повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, та на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вказала на те, що більш м`який запобіжний не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного. Зазначила, що підозрюваний перебуває під вартою на підставі ухвали слідчого судді про застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, після чого строк тримання під вартою був продовжений, останній раз до 10 серпня 2021 року.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення прокурора, захисників та підозрюваного, дослідивши матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Судом встановлено, що слідчим відділом ВП №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000034 від 25.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого п.4 ч.2 ст.115 КК України.

25 березня 2021 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, 14.06.2021 про зміну раніше повідомленої підозри, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.4 ч.2 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 26.03.2021 ОСОБА_7 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, який неодноразово продовжувався на підставі ухвал слідчих судді Харківського районного суду Харківської області, останній раз ухвалою слідчого судді від 18 червня 2021 року до 10 серпня 2021 року.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному є запобігання ризикам та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

В силу ст.183КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Захисник підозрюваного зауважив, що клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_7 подано до суду 06.08.2021 року, в той час як строк тримання підозрюваного під вартою спливає 10.08.2021 року, тобто пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали. Слідчий суддя погоджується із захисником, в той час діючим кримінальним процесуальним кодексом України не передбачені наслідки порушення такого строку у виді повернення клопотання, не розгляду клопотання слідчим суддею, чи відмови в задоволенні клопотання. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини зазначені у ч.1 ст.178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність постійного місця роботи або навчання, його репутацію, наявність судимостей та інше.

Як вбачається зі ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості; 2)дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак, те, що можна вважати обґрунтованим, залежить від обставин.

У справі Феррарі-Браво проти Італії Європейський суд з прав людини зазначив, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому і має тримання під вартою.

У справі Мюррей проти Сполученого Королівства суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Обираючи такий запобіжний захід, як тримання під вартою, слідчий суддя враховував наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, може впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

При вирішенні клопотання слідчий суддя встановив, що обставини, зазначені у клопотанні, виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, оскільки не зменшились і ризики неналежної процесуальної поведінки з боку підозрюваного, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, суспільну важливість об`єктів посягання, характер та обставини протиправних дій, в яких він підозрюється.

ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення проти життя і здоров`я, вчинив дії, направлені на приховування злочину. Він не працює, пенсіонер, одружений, але не проживає з дружиною більше 15 років, дружина та син проживають в Канаді, не має утриманців. Його донька і матір проживають окремо, за матір`ю доглядає його донька. Тобто в нього відсутні міцні соціальні зв`язки, усвідомлюючи міру покарання, яка загрожує йому, може покинути територію Харківської області та переховуватись від органів досудового розслідування та суду, таким чином намагаючись уникнути кримінальної відповідальності. Зважаючи на те, що суд досліджує докази безпосередньо і судовий розгляд у провадженні ще не розпочатий, а ОСОБА_7 обізнаний про місце мешкання та роботи потерпілої та свідків, то з метою уникнення кримінальної відповідальності, він може вчинити дії, спрямовані на здійснення незаконного психологічного або навіть фізичного впливу на потерпілу та свідків, які викривають його у вчиненні правопорушення. Враховуючи характер та обставини злочину, який йому інкримінується, дані про особу ОСОБА_7 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення, вчинив дії, направлені на приховування злочину, отже підозрюваний може вчинити новий злочин.

Відтак, ризики, необхідність запобігання яким стала підставою для застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зникли та не зменшилися, і, зважаючи на викладені факти, виправдовують тримання підозрюваного під вартою.

При цьому, саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на даній стадії кримінального процесу в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Посилання захисника на те, що підозрюваний раніше не судимий, є пенсіонером, не має закордонного паспорту та зброї, зареєстрований та мешкає у домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить на праві приватної власності його донці ОСОБА_12 , яка не заперечує проти проживання батька за вказаною адресою, а також необхідність догляду за матір`ю похилого віку, є тими обставинами, які враховуються при застосуванні, зміні, продовженні запобіжного заходу, вирішення питання про призначення покарання, однак не є безумовною підставою для застосування іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.

Щодо доводів захисника про відсутність вказаних ризиків, слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів». Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 , у разі визнання його винним, з огляду на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, незаконний вплив на потерпілого, свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення спростовують доводи захисту про відсутність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів, отриманих, на думку сторони захисту, з порушенням вимог кримінального процесуального закону та джерелами яких є документи, до яких внесені недостовірні відомості, вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що обвинувальний акт до суду не направлений, судовий розгляд не розпочатий, тому потерпілий та свідки допитані не були, докази не досліджувались, тому посилання захисту на докази, які не досліджені судом є необґрунтованими.

Крім того, слідчим суддею врахована практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Стороною обвинувачення доведена наявність обставин, які перешкоджають закінченню досудового розслідування до сплину строку дії попередньої ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме необхідності ознайомлення стороною захисту з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України . На даний час ознайомлення сторони захисту із матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні не завершено, необхідний час для вирішення можливих клопотань сторони захисту під час ознайомлення з ними, складання, затвердження обвинувального акту, скерування його до суду.

За таких обставин слідчий суддя вважає за доцільне продовжити строк запобіжного заходу на 30 діб з урахуванням надання стороні захисту строку на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, який встановлений до 25 серпня 2021 року, а також вчиненням необхідних процесуальних дій, а саме складення та вручення обвинувального акту, а також направлення його до суду.

У зв`язку з вищенаведеним, клопотання захисника підозрюваного про зміну запобіжного заходу на домашній арешт не підлягає задоволенню. Даних про наявність підстав для скасування ОСОБА_7 запобіжного заходу або його зміни на менш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено та стороною захисту не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, що виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, враховуючи наведені обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_7 особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, а також те, що є достатні підстави вважати, що ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, дані про особу підозрюваного, те що на даній стадії досудового розслідування є необхідність у належному виконанні вимог ст. 290 КПК України, щодо ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, з метою запобігання вказаним ризикам, які не зменшилися, об`єктивно необхідним є продовження строку тримання під вартою щодо підозрюваного.

У відповідності до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування та щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Стосовно посилання захисників на закінчення строків досудового розслідування.

Кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України).

У свою чергу досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності ( п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України).

Строк досудового розслідування, відповідно до ст. 219 КПК України, обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом. Досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу; при цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Згідно п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України обвинувачення - твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 291 КПК України обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим.

Досудове розслідування повинно бути закінчено: 1) протягом одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку; 2) протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Частиною четвертою статті 110 КПК України передбачено, що обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Отже, обвинувальний акт, як процесуальне рішення прокурора (в даному випадку), повинен бути складений у строки досудового розслідування.

Саме направлення до суду обвинувального акту у кримінальному провадженні, а не затвердження обвинувального акта прокурором чи вручення обвинувального акта підозрюваному є датою, якою закінчується досудове розслідування.

Згідно ч. 1 ст. 290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Згідно ч. 10 вказаної статті, сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ.

12.05.2021 постановою в.о. керівника Харківської окружної прокуратури Харківської області строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 25.06.2021 року.

З доданих до клопотання матеріалів, вбачається, що слідчий, виконуючи вимоги ст. 290 КПК України, 17.06.2021 року повідомив стороні захисту підозрюваному ОСОБА_7 та його захиснику ОСОБА_6 - про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

17.06.2021 розпочато ознайомлення підозрюваного ОСОБА_7 та його захисника ОСОБА_6 з матеріалами досудового розслідування.

Таким чином судом встановлено що у строк до завершення досудового розслідування скерувати справу досудове розслідування по якій завершилося неможливо з об`єктивних причин.

09.08.2021 року, тобто станом на день розгляду даного клопотання сторона захисту з матеріалами справи не ознайомлена.

Частиною 3 ст. 219 КПК України передбачено, що строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею.

Проте, враховуючи, що 17.06.21 р. ОСОБА_7 та його захиснику було повідомлено ОСОБА_14 про завершення досудового розслідування та їм надано доступ до матеріалів досудового розслідування, ознайомлення з матеріалами досудового розслідування триває, отже строки досудового розслідування не закінчилися, а є фактично зупиненими.

Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 09 серпня 2021 року задоволено клопотання слідчого про встановлення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування до 25 серпня 2021 року включно.

Таким чином, в силу норм п. 5 ч. 1 ст. 3 та ст. 219 КПК України досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні завершено, однак, воно не вважається закінченим, оскільки у даному випадку обвинувальний акт до суду не направлено, у зв`язку з тим, що здійснюється виконання вимог ст. 290 КПК України - ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження, на виконання яких строки досудового розслідування не поширюються.

Частиною 3 ст.197 КПК України передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

В той час питання співвідношення понять завершення закінчення досудового розслідування виникає під час продовження строку тримання під вартою. Адже п. 2 ч. 3 ст. 199 КПК України встановлює додаткову вимогу до клопотання про продовження строку тримання під вартою. Таке клопотання, крім загальних відомостей, повинно містити виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Разом із тим чинний кримінальний процесуальний закон не деталізує особливості продовження тримання під вартою під час виконання вимог статті 290 КПК України, тобто в період між завершенням та закінченням досудового розслідування, який може тривати місяцями.

Стороною обвинувачення доведена наявність обставин, які перешкоджають закінченню досудового розслідування до сплину строку дії попередньої ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме необхідності ознайомлення стороною захисту з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України.

Щодо клопотання захисника про негайне звільнення підозрюваного з-під варти в порядку 206 КПК України суд зазначає наступне.

До повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Стаття 206 КПК України встановлює загальні обов`язки судді щодо захисту прав людини, які в частині перевірки підстав позбавлення особи свободи реалізуються виключно у передбачений цією статтею спосіб.

Положення вказаної норми КПК України надають слідчому судді специфічні повноваження щодо перевірки наявності підстав позбавлення особи свободи (зокрема наявності судового рішення та ін.) та звільнення такої особи, якщо за результатами такої перевірки відповідних підстав не буде встановлено, або забезпечення проведення у найкоротший строк розгляду клопотання прокурора, слідчого про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до статті 206 КПК України якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи.

Таким чином, наведені вище положення ст. 206 КПК мають на меті забезпечення процесуального механізму звільнення слідчим суддею будь-якої особи, яка позбавлена свободи за відсутності судового рішення, та застосовуються саме в таких випадках.

Судом встановлено, що підозрюваний ОСОБА_7 був затриманий 25 березня 2021 року за підозрою у скоєнні злочину згідно ст. 208 КПК України, того ж дня йому було повідомлено про підозру. Під вартою він перебуває на підставі ухвали слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 26.03.2021 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Запобіжний захід неодноразово продовжувався на підставі ухвал слідчих суддів Харківського районного суду Харківської області, останній раз ухвалою слідчого судді від 18 червня 2021 року до 10 серпня 2021 року. Вказана ухвала суду набрала законної сили, а отже тримання підозрюваного під вартою відбувається на підставі наявного рішення суду, на законних підставах.

Слідчий суддя роз`яснює, що підставою для звільнення особи з-під варти в порядку ст. 206 КПК України є лише відсутність судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти особа після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку; та у випадку якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи.

Слідчий суддя, в порядку розгляду клопотання по ст. 206 КПК України не має права вирішувати питання щодо законності рішень слідчого, прокурора чи рішень суддів, а тому відсутні правові підстави для задоволення клопотання захисника та негайного звільнення підозрюваного з-під варти.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволені клопотання захисника ОСОБА_4 про негайне звільнення з-під варти підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який знаходиться у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» -відмовити.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_7 з тримання під вартою без визначення суми застави на запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту - відмовити.

Клопотання слідчого СВ Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_8 , погоджене прокурором Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000034 від 25.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч.2 ст.115 КК України, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_7 задовольнити.

Продовжити застосування стосовно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів, а саме, до 07 вересня 2021 року включно.

Встановити строк дії ухвали до 07 вересня 2021 року

Ухвала протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Харківський районний суд Харківської області, а підозрюваним - в той же строк, з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 13 серпня 2021 року.

Головуючий суддя - ОСОБА_1