Справа № 177/1048/18
Провадження № 1-кп/177/11/20
В И Р О К
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 жовтня 2020 року м. Кривий Ріг

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за учсатю

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000363 від 08.05.2017 за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянин України, з вищою освітою, одружений, неповнолітніх дітей та інших утриманців не має, не працює, раніше не судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ;

за ст. 249 ч. 1 КК України,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка народилася в м. Нижній Тагіл Свердловської області Росія, громадянка України, з вищою освітою, заміжня, неповнолітніх дітей та інших утриманців не має, працює сестрою медичною КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги №5» Криворізької міської ради, амбулаторія №2, раніше не судима, проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ;

за ст. 249 ч. 1 КК України, -

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

обвинувачених ОСОБА_3

ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В:
Згідно пред`явленого стороною обвинувачення обвинувального акту ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України за наступних обставин.

Наказом Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області (далі Управління) №22-о від 16.02.2017 ОСОБА_3 з 17.02.2017 прийнято на посаду головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління, як такого, що пройшов за конкурсом, з випробуванням шість місяців, та присвоєно одинадцятий ранг державного службовця.

Відповідно до посадової інструкції головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів Управління, затвердженої начальником Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області від 17.02.2017 (далі Інструкції), до ОСОБА_3 висувалися наступні вимоги, зокрема відповідно до розділу 1 «Загальні положення»: « 1.6 Спеціальні вимоги: … професійні знання: Водний кодекс України, Кодекс України про адміністративні правопорушення, Кримінальний кодекс України, Закон України «Про тваринний світ», «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про Червону книгу України», «Про рибу, інші водні живі ресурси та харчову продукцію з них», «Про аквакультуру», «Правила любительського і спортивного рибальства», інші нормативно-правові акти та методичні матеріали у сфері рибного господарства України …». Відповідно розділу 2 Інструкції «Завдання та обов`язки», на ОСОБА_3 покладалися наступні обов`язки: «2.1. Завдання Головного державного інспектора (за посадою): … - здійснення державного нагляду (контролю) у галузі охорони, використання та відтворення водних живих ресурсів у зоні відповідальності (контролю) Управління; … - здійснення контролю за дотриманням правил рибальства; … - здійснення контролю за дотриманням правил використання об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; … - складає протоколи про адміністративні правопорушення під час виявлення порушень в сфері використання водних біоресурсів в межах своїх повноважень, здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та виносить постанови про накладення адміністративних стягнень;…».

Наказом Управління №86-о від 05.05.2017, за ініціативою державного службовця, ОСОБА_3 звільнено з посади головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління, за власним бажанням.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, ОСОБА_3 був добре обізнаним у сфері законодавства про охорону водних біоресурсів та правил зайняття рибним добувним промислом, а також знав про нерестові періоди та ділянки у водосховищах, підконтрольних Управлінню.

Незважаючи на вищезазначене, в точно невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше 18:00 годин 07.05.2017 у ОСОБА_3 виник злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом.

З цією метою, останній, попередньо домовився із своєю дружиною ОСОБА_4 , про здійснення незаконного вилову риби забороненими знаряддями лову, та заздалегідь підготував належний йому човен марки «Elling» та рибальські сітки, виготовлені з сіткоснасних матеріалів, в кількості 3 штук, а саме: 1) рибальська сітка довжиною 80 метрів, висотою 3,5 метра, вічко 70х70 міліметрів; 2) рибальська сітка довжиною 80 метрів, висотою 1,5 метра, вічко 40х40 міліметрів; 3) рибальська сітка довжиною 80 метрів, висотою 1,5 метра, вічко 30х30 міліметрів.

В точно невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше 18:00, реалізуючи свій раніше виниклий злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, ОСОБА_3 разом з дружиною ОСОБА_4 , та заздалегідь підготовленими човном і знаряддями лову, прибув на берег Карачунівського водосховища, поблизу с. Дружба Криворізького району, яке розташоване на території Чкаловської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області.

Цього ж дня, близько 19:00 годин, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, діючи з єдиним корисливим мотивом, за попередньою змовою групою осіб, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, в порушення вимог чинного законодавства України, тобто не маючи належного, законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, у період весняно-літньої заборони лову риби, а також в порушення п. 1 Наказу №10 Управління державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області від 15.03.2017, відповідно до якого заборонено промислове, любительське рибальство з плавзасобів під час руху риби на нерест та на період її нересту у водоймах, підконтрольних Управлінню державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області, у такі терміни: у Дніпродзержинському і Дніпровському водосховищах, а також інших водосховищах (окрім Каховського водосховища), з 01 квітня по 09 червня 2017 року включно, зайшли у воду на заздалегідь підготовленому човні марки «Elling», і відійшовши від описаної вище ділянки місцевості берега Карачунівського водосховища (річок Бокова і Боковенька), яка відповідно до Додатку №2 до Наказу №10 Управління державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області від 15.03.2017, є нерестовою ділянкою, встановили належні їм заборонені знаряддя лову, а саме: рибальські сітки виготовлені з сіткоснасних матеріалів в кількості 3 штук, а саме: 1) рибальська сітка довжиною 80 метрів, висотою 3,5 метра, вічко 70х70 міліметрів; 2) рибальська сітка довжиною 80 метрів, висотою 1,5 метра, вічко 40х40 міліметрів; 3) рибальська сітка довжиною 80 метрів, висотою 1,5 метра, вічко 30х30 міліметрів, при цьому ОСОБА_3 веслував, тобто керував човном, а його дружина ОСОБА_4 виставляла сіті у воду.

В той час, як ОСОБА_4 ставила, тобто опускала за допомогою фізичної сили рук, у воду останню рибацьку сітку, вони з ОСОБА_3 виявили, що їх помітили сторонні особи, а саме ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Після цього, ОСОБА_4 спустила сітку у воду та вони разом із ОСОБА_3 випливли на берег. В подальшому очевидці даної події викликали на місце працівників поліції та Управління державного агентства рибного господарства в Дніпропетровській області.

Надалі, співробітники Управління державного агентства рибного господарства в Дніпропетровській області, з ділянки місцевості у воді, вказаної очевидцями вчинення кримінального правопорушення, дістали та доставили на берег раніше встановлені ОСОБА_3 та ОСОБА_4 заборонені знаряддя лову, а саме рибальські сітки в кількості 3 штук, в яких знаходилась риба загальною кількістю 86 одиниць наступних видів: товстолоб в кількості 1 штука вартістю 255 гривень; плотва (плітка) в кількості 31 штука загальною вартістю 2635 гривень 00 копійок; карась в кількості 15 штук загальною вартістю 255 гривень 00 копійок; лящ в кількості 7 штук загальною вартістю 1190 гривень 00 копійок; судак в кількості 1 штуки вартістю 510 гривень; густирь (плоскирка) в кількості 2 штук загальною вартістю 68 гривень 00 копійок; окунь в кількості 29 штук загальною вартістю 493 гривні.

В результаті чого, своїми діями ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , в заборонений період нересту відповідно до п. 1 п. 2 Наказу Управління державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області від 15.03.2017 № 10 та в порушення п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», затвердженого наказом державного комітету рибного господарства України N19 від 15.02.1999, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за N 269/3562, згідно якого, забороняється вилов водних живих ресурсів, із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснасних або інших матеріалів усіх видів і найменувань, здійснили незаконний вилов риби загальною кількістю 86 одиниць наступних видів: товстолоб в кількості 1 штука вартістю 255 гривень; плотва (плітка) в кількості 31 штука загальною вартістю 2635 гривень 00 копійок; карась в кількості 15 штук загальною вартістю 255 гривень 00 копійок; лящ в кількості 7 штук загальною вартістю 1190 гривень 00 копійок; судак в кількості 1 штуки вартістю 510 гривень; густирь (плоскирка) в кількості 2 штук загальною вартістю 68 гривень 00 копійок; окунь в кількості 29 штук загальною вартістю 493 гривні.

Своїми умисними діями, які виразилися у незаконному зайнятті рибним добувним промислом за допомогою заборонених знарядь лову, вилученні з природного середовища Карачунівського водосховища, вказаної вище риби, тобто водних живих ресурсів, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , згідно висновку комплексної комісійної судової економічної та інженерно-екологічної експертизи №8749/8750 від 14.05.2018, заподіяли водному об`єкту істотну шкоду за ознакою вилову риби в період нересту.

Тим самим, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , відповідно додатка №1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» заподіяли державі в особі Управління державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області майнову шкоду, розмір якої відповідно до висновку комплексної комісійної судової економічної та інженерно-екологічної експертизи №8749/8750 від 14.05.2018, складає 5406,00 гривень.

Дії ОСОБА_3 та ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковані за ч.1 ст. 249 КК України за ознаками незаконного зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

В ході судового засідання обвинувачені ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вину у інкримінованому кримінальному правопорушенні фактично не визнали, хоча в поясненнях і вказувала на часткове визнання обставин, викладених в обвинувальному акті.

ОСОБА_3 суду пояснив, що 06.05.2017 вдень разом зі своєю дружиною ОСОБА_4 виїхали на відпочинок на два дні до Карачунівського водосховища, де переночували. Вранці до них навідався син, який був з ними приблизно до 16.00 години та з берега за допомогою вудки наловив 2-3 кг риби, яку в подальшому він, ОСОБА_3 , засолив у відрі. Після того, як син поїхав, дружина запропонувала поставити сітку, яку вони привезли з дому, щоб ще трохи наловити риби. Він погодився та вони разом з ОСОБА_4 виплили на човні на відстань приблизно 10-15 метрів від берега, на невелику глибину, оскільки сітка була з вічком в 30 мм, на яку ловиться невелика риба. При цьому, він був на веслах, а ОСОБА_4 ставила сітку. Через деякий час дружина помітила, що якісь люди знімають їх на відеокамеру, та викинула мішок з сіткою за борт човна, після чого вони вийшли на берег. Люди, які їх знімали, назвалися членами ГО «Зелений патруль», викликали працівників рибінспекції та поліцію, серед них був тепер йому знайомий ОСОБА_7 . Через деякий час прибули працівники рибінспекції, які на двох катерах за вказівкою людей, які їх викликали, почали шукати сітки. При цьому, вони плавали близько однієї години, витягнувши не берег декілька сіток з глибини, які він не ставив. Скільки було сіток та риби в них він не бачив, оскільки дружині стало погано, однак він не міг підвезти її до лікарні, оскільки на його автомобілі цілеспрямовано бути пошкоджені колеса шляхом порізу скатів. Вказує, що шкода, яка визначена в обвинувальному акті, не була спричинена його діями. Пояснює, що вказані дії з боку представників ГО «Зелений патруль», які неодноразово підозрювалися у незаконному рибному промислі, є помстою за його діяльність на посаді головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль».

Обвинувачена ОСОБА_4 підтвердила свідчення надані обвинуваченим ОСОБА_3 , просила виправдати її.

Сторона обвинувачення обґрунтовує обвинувачення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 наступними доказами:

показаннями у судовому засіданні свідка ОСОБА_7 , який пояснив що він є членом ГО «Зелений патруль Криворіжжя», яка створена з метою боротьби з браконьєрством. В травні 2017 року під час нересту, він разом з трьома членами організації на автомобілі Калина, здійснювали рейд прибережної території Карачунівського водосховища біля с. Дружба Криворізького району, під час якого виявили, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 здійснювали вилов риби на човні. При цьому підійшовши до берега побачили, що ОСОБА_3 веслував, а ОСОБА_4 ставила одну сітку, однак припускає, що це могла бути і зв`язка. Він зафіксував це на відеокамеру. Коли обвинувачені підійшли до берега, він попросив їх назватися, на що останні відмовилися. Він викликав працівників поліції та рибоохоронного патруля, та вони залишилися на місці події. Обвинувачені не намагалися зняти сітки, хоча вони їм не перешкоджали. По прибуттю співробітників рибоохоронного патруля, вони вказали на місце, де ставилася сітка та однин із членів громадської організації разом з інспекторами рибоохоронного патруля поплили знімати їх. При цьому до берега було доставлено дві чи три сітки з різним вічком, в яких була риба різного виду. Відеозапис вказаної події вдома він скопіював на комп`ютер, а потім на прохання слідчого переписав на диск та віддав поліцейським. При повторному допиті за клопотанням прокурора свідок ОСОБА_7 змінив покази, та зазначив, що бачив, як обвинувачені ставили три сітки, що вони бачили через кущі;

показаннями у судовому засіданні свідка ОСОБА_8 , який пояснив що він є членом ГО «Зелений патруль Криворіжжя». На початку травня 2017 року нересту, він разом з трьома членами організації, здійснювали рейд прибережної території Карачунівського водосховища біля с. Дружба Криворізького району, під час якого приблизно о 18.00-19.00 години побачили човен, на борту якого були чоловік та жінка, яка ставила сітки. ОСОБА_7 почав знімати вказаних осіб на відеокамеру, та побачивши це, жінка скинула сітки в воду і човен поплив до берега. Скільки було сіток він не знає. Коли вказані особи вийшли на берег, вони відмовилися назватися. За їх викликом на місце події через 1-1,5 год. прибули спочатку працівники рибінспекції на двох човнах, а потім поліція. Після їх приїзду працівники рибінспекції разом з членом їх організації на ім`я ОСОБА_10 поплили знімати сітки та на берег за два підходи витягли 3-4 сітки, в яких була риба різного виду. Рибу перерахували інспектора, він не знає яка була її кількість, однак результати підрахунку зафіксували. При повторному допиті за клопотанням прокурора свідок ОСОБА_8 змінив покази, та зазначив, що бачив, як обвинувачені ставили три сітки;

показаннями у судовому засіданні свідка ОСОБА_11 , який пояснив, що він є членом ГО «Зелений патруль Криворіжжя». В травні 2017 року, він разом з членами організації, здійснювали рейд прибережної території Карачунівського водосховища біля с. Дружба Криворізького району, під час якого побачили гумовий човен, на борту якого були чоловік, який веслував , та жінка, яка ставила одну сітку. Вони були на невеликій відстані (приблизно 10-15 метрів) від берегу. ОСОБА_7 відразу ж почав знімати вказаних осіб на відеокамеру, та побачивши це, жінка викинула у воду мішки із сітками. Коли вказані особи вийшли на берег, вони відмовилися назватися. На березі були порожні мішки, два відра із засоленою рибою. За їх викликом на місце події прибули спочатку рибінспектор із помічником на одному човні, а потім поліція. Після їх приїзду працівники рибінспекції разом з членом їх організації ОСОБА_12 поплили шукати сітки та на берег витягли сітки, кількість яких не пам`ятає, в яких була риба різного виду. Він разом з ОСОБА_13 (також членом ГО «Зелений патруль») рахували рибу, яку відразу ж відпускали у воду;

показаннями у судовому засіданні свідка ОСОБА_14 , який пояснив, що в 2017 року працював державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області. 07 травня 2017 року близько 21.00-22.00 год. за дзвінком старшого інспектора прибув разом з ОСОБА_15 на виклик до берега Карачунівського водосховища, де перебували ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та інші особи. ОСОБА_7 повідомив, що ним було зафіксовано факт незаконного вилову риби за допомогою сіток обвинуваченими. На його прохання продемонструвати відеозапис цих подій, ОСОБА_7 відмовився, та сказав, що можна бути побачити відео в інтернеті. На березі вони виявили приблизно 10 кг засоленої риби, яку як пояснив ОСОБА_3 , зловив на вудку його син. Після чого ОСОБА_15 разом з одним із чоловіків, які були на місці події та який представився членом ГО «Зелений патруль» на відстані від 50 до 150 метрів від берега перевірили водойму та витягли сітки, кількість яких він не пам`ятає, з рибою різного виду. Працівники поліції зафіксували кількість сіток та риби у відповідних протоколах;

показаннями у судовому засіданні свідка ОСОБА_15 , який пояснив, що навесні 2017 року він як громадський помічник разом з інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області ОСОБА_14 прибув до берега Карачунівського водосховища, де перебували ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та інші особи. ОСОБА_7 повідомив, що ним було зафіксовано факт незаконного вилову риби за допомогою сіток обвинуваченими. Він разом з одним із чоловіків, які перебували на берегу, на човні шукали сітки в місцях де вказував цей чоловік. При цьому вони плавала близько однієї години на відстані приблизно 150 метрів від берегу та в різних місцях водойми знайшли дві або три сітки, які витягли на берег. В сітках була різна риба окунь, карасі, яку вони вибрали та перерахували. Всі ці дії були зафіксовані в протоколі працівниками поліції;

показаннями свідка ОСОБА_16 , який пояснив, що на момент події він працював слідчим Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області та був у складі слідчо-оперативної групи, яка виїжджала на місце події на початку травня 2017 року за викликом ОСОБА_7 про незаконний вилов риби на берегу Карачунівського водосховища в районі с. Радіонівка. На місце події СОГ прибула в нічний час, там перебували обвинувачені працівники рибоохоронного патруля та члени ГО «Зелений патруль». ОСОБА_7 повідомив, що в нього є відеозапис порушення правил рибальства, однак відмовився продемонструвати його, мотивуючи технічними неполадками дисплея. Працівники рибоохоронного патруля на човні витягли на берег 2-3 риболовні сітки, які були спутані між собою. Працівники рибоохоронного патруля розпутували сітки та перераховували рибу в них, кількість та вид її не пам`ятає. Він зафіксував в протоколі огляду параметри цих сіток, кількість риби. Риба була передана працівникам рибоохоронного патруля для реалізації. На сітки, які були вилучені та упаковані в білий поліетиленовий пакет з біркою, було накладено арешт та здані до камери зберігання речових доказів Криворізького РВП. Іванченко вказав на місце де ставили сітки на відстані приблизно 50 метрів від берега. Скільки по часу шукали сітки він не пам`ятає, можливо 10-15 хв., з якого місця їх витягнули не знаю, так як в цей час описував місце події. Скільки риби в кожній із сіток було також не зміг повідомити. На берегу також знаходився транспортний засіб Фольксваген з порізаними колесами;

показаннями у судовому засіданні свідка ОСОБА_17 , який суду пояснив, що він працює інспектором-криміналістом Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області та 07.05.2017 в темний час доби в складі слідчо-оперативної групи виїхав на берег Карачунівського водосховища. На місці події, він побачив транспортний засіб Фольксваген Транспортер з пробитими колесами, туристичне обладнання, човен та риболовецькі снасті. Він, здійснюючи фотофіксацію, разом зі слідчим ОСОБА_18 оглянув місце події, про що слідчий склав протокол. В цей час на березі вже були три сітки з рибою, а також знаходилось відро із засоленою рибою. Він не чув, що пояснювали обвинувачені на місці події;

протоколом огляду місця події від 07.05.2017 з доданою фототаблицею, де об`єктом огляду є ділянка місцевості вздовж берегу Карачунівського водосховища поблизу с. Дружба Криворізького району Дніпропетровської області, де виявлено автомобіль Фольксваген д/н НОМЕР_1 , пластикове відро об`ємом приблизно 15 л з очищеною рибою окунь 57 шт., тарань 73 шт., всього 130 шт. Біля берегу виявлений двомісний гумовий човен «Elling» з веслами та рибальські сітки, в кількості 3 штук, а саме: 1) рибальська сітка довжиною 80 метрів, висотою 3,5 метра, вічко 70х70 міліметрів; 2) рибальська сітка довжиною 80 метрів, висотою 1,5 метра, вічко 40х40 міліметрів; 3) рибальська сітка довжиною 80 метрів, висотою 1,5 метра, вічко 30х30 міліметрів, в яких виявлено рибу лящ 7 шт., окунь 29 шт., плотва 31 шт., плоскирка (густирь) - 2 шт., карась -15 шт., судак 1 шт., товстолоб 1 шт. Також виявлені 4 порожні поліестрові мішки. Зазначені риболовні сітки із рибою вилучені працівниками рибнагляду із водойми Карачунівського водосховища та надані для огляду (а.с. 14-15, 16 т.2)

протоколом огляду автомобіля від 08.05.2017, де об`єктом огляду був автомобіль марки «Фольксваген Транспортер» білого кольору д/н НОМЕР_1 , розташований на тому ж місці, на якому виявлені пошкодження переднього та заднього коліс з правого боку у вигляді порізів (а.с. 20-21 т.2);

постановою про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 30 серпня 2017 року, якою по кримінальному провадженні визнано речовими доказами сітку довжиною 80 метрів, висотою 3,5 метра, шах взула 70 мм у кількості 1 штука, сітку довжиною 80 м, висотою 1,5 м, шах вузла 40 мм; сітку довжиною 80 метрів, висотою 1,5 метра, вічко 30х30 міліметрів, які передані на зберігання до камери зберігання речових доказів Криворізького РВП КВП (а.с. 50,51 т.2);

протоколом огляду електронного носія диску від 29.08.2017, згідно якого слідчим оглянутий СД-Р диск білого кольору та переглянутий відеозапис, на якому зображена ділянка місцевості на водоймі. Видно човен, в якому знаходяться чоловік, який веслує, та жінка, яка викидає на воду сіть (а.с. 54-55 т.2);

протоколами пред`явлення особи для впізнання від 19.10.2017 року з фототаблицями до них, згідно яких свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 за зовнішніми ознаками впізнали ОСОБА_3 , як особу, який на човні виставляв сітки (а.с. 71-73, 74-76 т.2);

протоколами проведення слідчих експериментів від 19.10.2017, в ході яких свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , кожен окремо, вказали на місце події на березі Карачунівського водосховища, де вони замітили човен з обвинуваченими, які виставляли сітки (а.с. 77-80, 81-84);

протоколом огляду від 20.02.2018, згідно якого об`єктом огляду є гараж № НОМЕР_2 ГБК «Домобудівельник» в Саксаганському районі м. Кривого Рогу, який проведений в присутності власника ОСОБА_19 та в якому виявлено та вилучено 63 полімерних мішки з сітками та одна сітка без мішку, човен « Elling», човен Колібрі та дві дошки сидіння з човнів (а.с. 123-124 т.2).

висновком комплексної комісійної судової економічної та інженерно-екологічної експертизи №8749/8750 від 14.05.2018, згідно якого в обсязі наданих документів в межах компетенції експерта економіста, «Розрахунок збитків Протокол № акт вилучення б/х майна, складений ОСОБА_14 на підставі доповнення (додатку) №1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209, арифметично підтверджується в сумі 5406,00 грн. Внаслідок самовільного вилову водних біоресурсів водному об`єкту було заподіяно істотну шкоду за ознакою вилову риби в період нересту (а.с. 156-166 т.2).

Дослідивши у судовому засіданні докази, суд вбачає за необхідне визнати обвинувачених невинуватими у пред`явленому обвинуваченні та виправдати їх за наступних обставин.

Відповідно до ст. 84 КПК України докази - це фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до ч. 1 ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом. Якщо доказ отриманий у порядку, який не встановлений КПК України, то згідно ст. 86 цього Кодексу такий доказ визнається недопустимим.

Пункт 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень суди відійшли від упередженої думки, що підсудний вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь підсудного. (Рішення ЄСПЛ у справі «Барбера, Мессегуе і Хабардо проти Іспанії»).

У відповідності з вимогами ст. 62 Конституції України, п. 23 Пленуму Верховного Суду України №5 від 29.06.1990 року «Про виконання судами України законодавства і постанов Пленуму Верховного Суду України з питань судового розгляду кримінальних справ і постановлення вироку» із змінами та доповненнями, в основу вироку можуть бути покладені тільки достовірні докази, досліджені в судовому засіданні. Обвинувачення не може ґрунтуватись на припущені. Всі сумніви щодо доведеності обвинувачення, якщо їх неможливо усунути, повинні тлумачитись на користь обвинуваченого.

Так, доводи наведені обвинуваченими на свій захист про те, що в їх діях відсутній склад злочину, стороною обвинувачення не спростовані. Саме обвинувачення фактично обґрунтоване на припущеннях.

З диспозиції інкримінованої ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ч. 1 ст. 249 Кримінального кодексу України видно, що кримінальна відповідальність за незаконне зайняття рибним добувним промислом настає тільки у разі, якщо таке діяння заподіяло істотну шкоду.

Тобто, кримінальну відповідальність за вказаною статтею несуть суб`єкти кримінального правопорушення лише, якщо таке кримінальне правопорушення є закінченим в розумінні ст. 13 КК України та є доведеним причинно-наслідковий зв`язок між їх діями та настанням наслідків у виді істотної шкоди.

Так, у відповідності до роз`яснень, викладених у п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 року №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля», які суд вважає правильними, на те, що шкода є істотною, у цьому разі можуть вказувати, зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено, тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав може нести відповідальність за ч.3 або ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Аналізуючи покази обвинувачених, які є послідовними та логічними та не спростовуються дослідженими судом доказами, судом встановлено, що вони дійсно 07.05.2017 року перебували на місці події, намагалися поставити одну сітку для вилову риби, однак свої дії не закінчили, оскільки були викриті очевидцями події. При цьому, про такі ж обставини зазначили безпосередньо в судовому засіданні свідки ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_11 .. В подальшому при повторному допиті за клопотанням прокурора свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 змінили свої покази та вказали, що обвинуваченими були поставлені три сітки, однак суд відноситься критично до цих показів вказаних свідків, оскільки вони суперечать показам як обвинувачених так і показам свідка ОСОБА_11 та спростовуються, відеозаписом дослідженим судом, який наданий самим ОСОБА_7 на досудовому слідстві та долучений слідчим ОСОБА_20 до матеріалів кримінального провадження.

При цьому слідча ОСОБА_20 , допитана в судовому засіданні як свідок пояснила, що вона здійснювала досудове розслідування вказаного кримінального провадження. За дорученням слідчого співробітникам Криворізького РВП встановлювалися особи, причетні до вчинення правопорушення, а також докази на підтвердження обставин кримінального правопорушення. На виконання доручення оперуповноваженим на підставі рапорту їй було надано диск з відеозаписом, де було зафіксовано, як обвинувачені на човні ставили сітки. Чи видно кількість таких сіток на відео вона не пам`ятає. Оригінал вказаного відеозапису на флешкарті їй не надавали.

Жодним дослідженим безпосередньо судом доказом не підтверджено, що виявлені під час огляду місця події заборонені знаряддя лову були встановлені обвинувачені та вони здійснювали за допомогою них незаконне зайняття рибним добувним промислом. Свідок ОСОБА_15 , який безпосередньо на воді знімав вказані сітки зазначив, що вони були знайдені в різних місцях водойми. При цьому огляд цих місць в належний процесуальний спосіб, передбачений кримінальним процесуальним законом не зафіксований.

Виявлені та вилучені сітки мають різний розмір, не зв`язані між собою, що встановлено судом безпосередньо при огляді вказаних речових доказів в залі суду за участю спеціаліста ОСОБА_21 , який суду пояснював, що одна з сіток заводського виробництва, інші дві сітки виготовлені саморобним шляхом.

Що стосується показань свідків ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , які є працівниками правоохоронного органу, то на думку суду, їх показання не містять будь-яких посилань на вчинення кримінального проступку обвинуваченими, при цьому ОСОБА_16 вказав, що при огляді місця події, в протоколі який ним складено, не було відображено кількість та вид риби в кожній із сіток, рахувалася лише загальна її кількість. Свідок ОСОБА_11 взагалі вказав, що коли рибу діставали із сіток, її відразу ж відпускали у водойму.

Крім того, окремі відомості наведених показань свідків обвинувачення про нібито вчинення протиправних дій ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не можуть бути сприйняті судом як достатні для підтвердження висунутого обвинувачення, позаяк поодинокі показання свідків без їх підкріплення іншими доказами не можуть бути покладені в основу обвинувального вироку, а тому ці показання, на основі правил ч. 1ст. 94 Кримінального процесуального кодексу України щодо оцінки доказів, судом як докази вини відкидаються.

Досліджений судом протокол огляду місця події від 07.05.2017, суд також не може прийняти як доказ вини обвинувачених, оскільки в ньому зафіксований лише огляд сіток, які були зібрані працівниками рибоохоронного патруля разом з невстановленою слідством особою з водойми в різних місцях з різної глибини, та як вже зазначалося судом ці місця не були оглянуті у встановленому законом порядку.

Протоколи пред`явлення особи для впізнання від 19.10.2017 року за участі свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та протоколи проведення слідчих експериментів від 19.10.2017 за їх же участі також не спростовують позицію сторони захисту, що діями обвинувачених не вчинене кримінальне правопорушення, пов`язане з незаконним зайняттям рибним добувним промислом, заподіяло істотну шкоду в обсязі пред`явленого обвинувачення.

Виявлені та вилучені в ході огляду гаражу 63 полімерних мішки з сітками та одна сітка без мішку, човен « Elling», човен Колібрі та дві дошки сидіння з човнів, які є речовими доказами у справі також не підтверджують навіть опосередковано вини обвинувачених, оскільки як зазначив в судовому засіданні свідок ОСОБА_19 саме він є членом гаражного кооперативу та законним користувачем вказаного гаражу. ОСОБА_3 лише з його дозволу поставив на зберігання зламаний автомобіль. Виявлені в ньому сітки придбані ним особисто, оскільки він планував займатися рибним промислом. Досудовим слідством не спростовані таки покази свідка.

Суд переконаний, що для можливості кваліфікації діяння обвинувачених як кримінально караного, необхідні об`єктивні дані або про повне знищення ними через протиправне діяння нерестовища, або про вилов ними великої кількості риби в період нересту, або вилов нечисленних видів риб або тих, у відтворенні яких є труднощі, або про добування численної кількості риби або риби, вилов якої заборонено.

Втім, з поставлених до вини ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обставин видно, що вони таких дій не чинили.

Зокрема, обвинуваченим інкриміновано, що вони всього нібито виловили товстолоб в кількості 1 штука; плотва (плітка) в кількості 31 штука; карась в кількості 15 штук; лящ в кількості 7 штук; судак в кількості 1 штуки; густирь (плоскирка) в кількості 2 штук; окунь в кількості 29 штук.. Однак, стороною обвинувачення не доведено видової належності риби.

Беручи до уваги викладене, суд приходить до висновку про відсутність наслідків інкримінованого ОСОБА_3 та ОСОБА_4 діяння у виді заподіяння істотної шкоди.

Посилання прокурора, що риба була виловлена у період нересту, що мовбито є однозначною ознакою істотної шкоди, також не може мати самостійного суттєвого значення для кваліфікації розглядуваних судом діянь як кримінально караних.

Так, у кримінальному провадженні стороною обвинувачення зовсім не доведено доказами те, що виловлена риба нерестилася і внаслідок її виокремлення з навколишнього природного середовища у такому стані утворилися складнощі у подальшому відтворенні пійманих видів риб.

Слід зазначити, що об`єктивна сторона злочину, передбаченого ст.249 КК України передбачає обов`язковим наслідком незаконного зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом настання заподіяння істотної шкоди.

Отже, у діянні обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 унаслідок відсутності об`єктивної сторони у повному обсязі відсутній склад кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1ст. 249 Кримінального кодексу України.

За таких обставин, суд приходить до остаточного переконання, що у діянні обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 Кримінального кодексу України, з огляду на п. 3 ч. 1 ст. 373 Кримінального процесуального кодексу України обвинувачені підлягає виправданню.

Позовну заяву прокурора Управління державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області Державного агентства рибного господарства України до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальних збитків, завданих кримінальним правопорушенням, в сумі 5406 гривень, через виправдання обвинувачених за недоведеністю того, що в їх діянні є склад кримінального правопорушення за правилами ч. 3 ст. 129 Кримінального процесуального кодексу України слід залишити без розгляду.

Долю речових доказів слід вирішити відповідно до вимог ст. 100 КПК України.

Процесуальні витрати на залучення експертів при проведенні комплексної комісійної судової економічної та інженерно-екологічної експертизи №8749/8750 від 14.05.2018 у кримінальному провадженні в розмірі 8 580,00 грн. слід віднести на рахунок держави.

Запобіжні заходи щодо обвинувачених в кримінальному провадженні не застосовувалися.

Керуючись ст. ст. 368, 370, 371, 373, 374 Кримінального процесуального кодексу України, суд-

У Х В А Л И В:
ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , кожного, в пред`явленому обвинуваченні у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст.249 Кримінального кодексу України визнати невинуватими та виправдати за недоведеністю того, що в їх діянні є склад кримінального правопорушення.

Позовну заяву Управління державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області Державного агентства рибного господарства України до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальних збитків, завданих кримінальним правопорушенням- залишити без розгляду.

Процесуальні витрати на залучення експертів при проведенні комплексної комісійної судової економічної та інженерно-екологічної експертизи №8749/8750 від 14.05.2018 у кримінальному провадженні в розмірі 8 580,00 грн. віднести на рахунок держави.

Грошові кошти від реалізації риби лящ 7 шт., окунь 29 шт., плотва 31 шт., плоскирка (густир) 2 шт., карась 15 шт., судак 1 шт., товстолоб 1 шт., які визнані речовими доказами в даному кримінальному провадженні в сумі 164,00 грн., які зберігаються на депозитному рахунку Управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (квитанція №000027) звернути в дохід держави скасувавши заходи забезпечення провадження у виді накладення арешту на вказані речові докази на підставі ухвали слідчого судді Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 12.05.2017.

Речові докази:

сітку довжиною 80 метрів, висотою 3,5 метра, шах взула 70 мм у кількості 1 штука, сітку довжиною 80 м, висотою 1,5 м, шах вузла 40 мм; сітку довжиною 80 метрів, висотою 1,5 метра, вічко 30х30 міліметрів, які передані на зберігання до камери зберігання речових доказів Криворізького РВП КВП знищити; скасувавши заходи забезпечення провадження у виді накладення арешту на вказані речові докази на підставі ухвали слідчого судді Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 12.05.2017;

електронний носій диск СД-Р, який поміщений в паперовий конверт та долучений до матеріалів кримінального провадження залишити в матеріалах кримінального провадження протягом усього часу їх зберігання;

63 мішки з рибацькими сітками, одна з яких розподілена у три мішки, одна рибацька сітка без пакування, човен « Elling», човен Колібрі та дві дошки сидіння з човнів, які передані на зберігання до камери зберігання речових доказів Криворізького РВП КВП повернути ОСОБА_19 ; скасувавши заходи забезпечення провадження у виді накладення арешту на вказані речові докази на підставі ухвали Апеляційного суду Дніпропетровської області від 19.03.2018.

На вирок суду може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Дніпропетровської області через Криворізький районний суд Дніпропетровської області протягом 30 днів з дня його проголошення.

Копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому та прокурору, інші учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку чи ухвали, а особам, які не були присутні в судовому засіданні, копія вироку надсилається не пізніше наступного дня після його ухвалення.

Суддя: