Справа № 589/4189/20
Провадження № 1-і/589/28/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 грудня 2020 року
Шосткинський міськрайонний суд Сумської області в складі:

судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шосткинського міськрайонного суду Сумської області перебуває кримінальне провадження №0000146 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України. Головуючий у справі - суддя ОСОБА_6 .

Ухвалою слідчого судді від 12.10.2020р. відносно ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 23 год 15 хв 08 грудня 2020 року.

01.12.2020р. в межах даного кримінального провадження прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб.

Проте головуючий суддя ОСОБА_6 з 01.12.2020р. перебуває на лікарняному.

Пунктом 20-5 РозділуXІ «Перехідні положення» КПК України на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), визначені особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження. Так, у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею розглянути клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

На підставі викладеного відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.12.2020р. клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 передано на розгляд судді ОСОБА_1 .

В судовому засіданні 01.12.2020р. прокурор підтримав подане ним клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , посилаючись на наявність ризиків у даному кримінальному провадженні, які були підставою для обрання цього запобіжного заходу.

Обвинувачений заперечував проти клопотання прокурора, просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Пояснив, що проживає в м. Шостка вже декілька місяців, приїхав сюди до дівчини, з якою підтримує стосунки, які є для нього стимулом впорядкувати своє життя та влаштуватись на роботу. Обвинувачений зауважив, що він не збирається їхати з міста Шостка та не вбачає сенсу впливати на потерпілих. Акцентував увагу суду на тому, що він є інвалідом третьої групи та наразі стан його здоров`я дещо погіршився.

Захисник підтримав позицію обвинуваченого, просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, вважаючи такий у даному випадку достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого. Просив врахувати, що обвинувачений має постійне місце проживання у м. Шостка, а саме орендує кімнату у гуртожитку, до затримання заробляв собі на життя випадковими заробітками, має стосунки з дівчиною, яка наразі його регулярно відвідує, приносить передачі, що, на думку захисника, свідчить про міцність соціальних зв`язків обвинуваченого. Крім того захисник зауважив про недоведеність ризиків на які посилається прокурор, зокрема тому, що обвинувачений не переховувався від органів досудового розслідування та суду, на потерпілих не впливав, сприяв розкриттю кримінальних правопорушень.

Перевіривши доводи клопотання, заслухавши думку сторін кримінального провадження, суд дійшов до наступного.

Відповідно до ухвали слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 12 жовтня 2020 року строк тримання ОСОБА_4 під вартою спливає 08 грудня 2020 року.

Відображення принципів вирішення питання про продовження дії щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься в положеннях ст.ст. 177, 178, 183, 199 КПК України. Згідно зазначених норм, а також прецедентної практики Європейського суду з прав людини, наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. При розгляді питання про необхідність тримання під вартою судовий орган повинен брати до уваги обставини, які можуть мати відношення до справи: характер і тяжкість передбачуваного злочину; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; репутація, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Доцільність продовження застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу є наразі актуальною. На цей час ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які були враховані під час обрання та продовження обвинуваченому такого запобіжного заходу як тримання під вартою істотно не змінились.

Як вбачається з обвинувального акту та встановлено судом, ОСОБА_4 є особою молодого віку, раніше судимий за вчинення умисних злочинів направлених проти статевої свободи та статевої недоторканості особи, а також за умисний корисливий злочин проти власності. Звільнившись з місць позбавлення волі в 2018 році, він наразі знову обвинувачується у вчиненні умисних тяжких злочинів, в тому числі проти власності, за які йому загрожує покарання у виді позбавлення волі строком до восьми років з конфіскацією майна. Обвинувачений не одружений, офіційно не працевлаштований, не має постійного місця проживання в м. Шостка та сталих соціальних зв`язків, місце його проживання зареєстроване у Житомирській області, утриманців не має.

У сукупності із викладеним покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі доведення його вини у вчиненні даних кримінальних правопорушень, свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи, що дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, та суттєво підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилитися від суду.

Ризик вчинення обвинуваченим нового злочину також є цілком доведеним з огляду на наведені вище дані про особу обвинуваченого, що об`єктивно свідчать про наявність передумов для продовження обвинуваченим злочинної діяльності.

Наявність інших ризиків в судовому засіданні не доведено.

В контексті викладеного також слід зазначити, що наявність у обвинуваченого певного ступеня соціальних зв`язків у місці його постійного проживання не стало стримуючим фактором у його поведінці. У справі немає жодних фактів, які б давали підстави вважати, що певні соціальні зв`язки, схильності обвинуваченого, зможуть виступити превентивним засобом у його поведінці. Не навели таких даних у судовому засіданні обвинувачений та його захисник.

При цьому, посилання сторони захисту на наявність хвороби як обставини, що може слугувати підставою для зміни запобіжного заходу є недостатньо обґрунтованим та таким, що загалом не зменшує заявлені ризики, що стали підставою застосування цього запобіжного заходу.

Слід зауважити, що стаття 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, покладає на державу обовязок дбати про фізичний добробут осіб, яких позбавлено волі. Разом з тим, наявність хвороби у обвинуваченого не може бути підставою для незастосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за наявності для цього підстав, передбачених ст.ст. 177, 178, 183, 199 КПК України.

Суд враховує, що запобіжний захід має на меті, зокрема, попередження спроби особи вчиняти дії щодо перешкоджання здійсненню правосуддя, а не бути лише наслідком такого перешкоджання. Застосований в даному випадку до обвинуваченого запобіжний захід не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя шляхом ухилення від суду та/або вчинення нового злочину.

Продовжуючи тримання обвинуваченого під вартою, суд вважає таку міру виправданою, оскільки цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу (інтересу правосуддя), які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи.

Враховуючи викладене та те, що 08.12.2020р. спливає строк дії існуючого запобіжного заходу та немає реальної можливості станом на цю дату завершити судове провадження, суд погоджується з доводами клопотання прокурора та вважає, що його слід задовольнити та продовжити ОСОБА_4 дію існуючого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 27 січня 2021 року включно.

Одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд вважає, що обвинуваченому необхідно визначити заставу у розмірі згідно зі ст. 182 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 199, 376 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 27 січня 2021 року включно.

Визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 42040 гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент до закінчення дії ухвали внести заставу в розмірі, визначеному в даній ухвалі.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого строком на 2 місяці наступні обов`язки: не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання або місця роботи; утримуватись від спілкування з потерпілими, свідками.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок суду коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 7 днів з дня проголошення.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області ОСОБА_1