У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"22" грудня 2020 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, скаргу захисників підозрюваного ОСОБА_3 адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на повідомлення про підозру від 31.12.2019 у кримінальному провадженні №0010531,

за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_7 ,
захисників адвокатів ОСОБА_4 ,
ОСОБА_5 ,
ОСОБА_6 ,
В С Т А Н О В И В:
Захисники підозрюваного ОСОБА_3 - адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 звернулися до Дніпровського районного суду м.Києва зі скаргою на повідомлення про підозру від 31.12.2019 у кримінальному провадженні №0010531 від 23.12.2019.
Як зазначено в скарзі, оскаржуване повідомлення про підозру вимогам п.3 ч.1 ст.276, п.6 ч.1 ст.277 КПК України не відповідає, обставини вчинення кримінального правопорушення, викладені в повідомленні про підозру ОСОБА_3 , не підтверджені жодним доказом та базуються виключно на припущеннях органу досудового розслідування, що є неприпустимим у визначенні ст.17 КПК України, ст.62 Конституції України.
Зокрема, виходячи з наданих стороні захисту матеріалів, висновки сторони обвинувачення щодо вчинення злочину саме ОСОБА_3 ґрунтуються в тому числі на показаннях свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які в свою чергу у наданих адвокатам письмових поясненнях навпаки підтверджують непричетність ОСОБА_3 до вчиненого злочину.
Тому захисники просять слідчого суддю допитати в судовому засіданні з розгляду скарги вказаних свідків, які на теперішній час є свідками захисту і якими укладено угоди про надання правової допомоги із захисниками.
На думку захисників, посилання на ті ж обставини, які дали підстави попередньо (під час обрання запобіжного заходу) вважати повідомлення про підозру «обґрунтованим», для висновку, що воно й сьогодні залишається обґрунтованим, є помилкою. Навіть якщо інші обставини не змінилися, змінився дуже важливий фактор час, що вимагає нової оцінки наявності обґрунтованої підозри.
В судовому засіданні захисники ОСОБА_3 адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 скаргу підтримали з підстав, викладених у ній, просили її задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, посилаючись на обґрунтованість та законність оголошеної ОСОБА_3 підозри. На думку прокурора, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованих йому кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами. У зв`язку з тим, що підозрюваний на неодноразові виклики до слідчого не з`являвся, повідомлення про підозру було вручене у спосіб, передбачений для вручення повідомлень. На даний час провадження у справі зупинено у зв`язку з оголошенням підозрюваного ОСОБА_3 у міжнародний розшук та до нього застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Слідчий в судове засідання не з`явилася, повідомлялася судом про час і місце розгляду скарги своєчасно і належним чином, причини неявки суду не повідомила.
Підозрюваний ОСОБА_3 також в судове засідання не з`явився, за повідомленням прокурора знаходиться у міжнародному розшуку, згідно пояснень захисників на території України не перебуває.
Учасники судового провадження не заперечували проти розгляду скарги без участі слідчого та підозрюваного.
Вислухавши доводи захисників, пояснення прокурора, дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, а також матеріали кримінального провадження (які прокурор вважав за необхідне надати суду для дослідження та відкриття на даній стадії стороні захисту) у їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Пунктом 10 ч.1 ст.303 КПК України передбачено, що під час досудового розслідування можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

З досліджених в судовому засіданні матеріалів кримінального провадження вбачається, що 23.12.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочинів, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.1 ст.359, ч.1 ст.263КК України (кримінальне провадження №0010531).
31.12.2019 у вказаному кримінальному провадженні слідчим за погодженням з прокурором повідомлено про підозру ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263КК України.
02.01.2020 старшим слідчим Дніпровського УП ГУНП у м.Києві підозрюваному ОСОБА_3 були надіслані повістки про виклик на 06.01.2020, 07.01.2020, 08.01.2020 року для участі у слідчих діях, однак у вказані дату та час останній на виклик не прибув, про причину неявки не повідомив.
Постановами старшого слідчого ОСОБА_11 від 09.01.2020 підозрюваного ОСОБА_3 було оголошено в розшук та в міжнародний розшук, та в подальшому, враховуючи, що місцезнаходження підозрюваного невідоме, провадження у справі зупинено.
Відповідно до ч.1 ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу.
Згідно з положеннями ч.1 ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
За змістом ст.278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складання слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений КПК України, для вручення повідомлень. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
При розгляді даної скарги слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до положень ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосувати як джерело права Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини.

Так, у рішенні «К.Г. проти Німеччини», Європейський суд з прав людини зазначає, «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи пред`явлення обвинувачення.
Із огляду на вищезазначене, підозра є певним етапом обвинувачення, оскільки під час підозри висувається припущення про можливе скоєння особою кримінального правопорушення, а відтак має відповідати загальним вимогам, які характеризують зміст обвинувачення, зокрема і вимозі дотримання порядку здійснення повідомлення про підозру. Враховуючи, що підозра є припущенням про вчинення конкретною особою кримінального правопорушення, то існування підозри нерозривно пов`язане із наявністю підозрюваного.
Згідно ч.1 ст.42 КПК України підозрюваним є 1) особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, 2) особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення та 3) особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Таким чином, аналіз змісту ч.1 ст.42 КПК України дозволяє зробити висновок, що підозра (кримінальне переслідування у формі підозри) починається з моменту, коли особі повідомлено про підозру або ця особа затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.
У той же час передумовою наявності обґрунтованості підозри та підстав для застосування запобіжного заходу є здійснення відповідного письмового повідомлення особі про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, яке має бути здійснено належною уповноваженою особою у порядку, передбаченому законом.
Слідчим суддею встановлено, що 31.12.2019 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у спосіб, передбачений КПК України, для вручення повідомлень, яке відповідає вимогам ст.ст.277-278 КПК України.
У даному випадку в повідомленні про підозру ОСОБА_3 від 31.12.2019 року, належним чином вказано зміст підозри та правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
Таким чином, оскаржуване повідомлення про підозру викладене згідно ст.277 КПК України.
Крім того, на думку слідчого судді, як матеріалами скарги, так і у судовому засіданні захисниками не доведено, що повідомлення про підозру є незаконним та необґрунтованим.
Разом з тим, з наданих прокурором матеріалів кримінального провадження вбачається, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події (ПКіВ «Гідропарк») від 23.12.2019 року; протоколом огляду місця події (трупа ОСОБА_12 ) від 23.12.2019 року; протоколом огляду місця події (автомобіль з ознаками підпалу, що виявлений під мостом Патона) від 23.12.2019 року; протоколом огляду місця події (мобільний телефон марки Хуавей, що виявлений під мостом Патона) від 23.12.2019 року; протоколом огляду місця події (автомобіль марки Мерседес С200 з ознаками підпалу) від 24.12.2019 року; протоколом огляду місця події (дослідження трупу ОСОБА_12 ) від 24.12.2019 року; протоколом огляду місця події (автомобіль марки Тойота Кемрі, д.н.з. НОМЕР_1 ) від 24.12.2019 року; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_13 від 28.12.2019 року; протоколами допитів свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_15 від 23.12.2019 року; ОСОБА_8 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 від 25.12.2019 року; ОСОБА_8 , ОСОБА_9 від 26.12.2019 року; ОСОБА_17 , ОСОБА_10 від 27.12.2019 року; протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_15 від 24.12.2019 року; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 від 26.12.2019 року; ОСОБА_10 від 27.12.2019 року; лікарським свідоцтвом про смерть № 020-2895 від 24.12.2019; протоколом перегляду відеозаписів від 02.01.2020 року, іншими доказами в їх сукупності.
Згідно із ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Виходячи із зазначеного вище, слідчий, прокурор зобов`язані здійснювати повідомлення про підозру належним чином в порядку ст.278 КПК України.
Згідно з п.18 ч.1 ст.3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.
Статтею 9 КПК України закріплений обов`язок суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади під час кримінального провадження неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Стаття 24 КПК України гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, в порядку, передбаченого КПК України.
Положення ч.2 ст.8 КПК зобов`язують суди, прокуратуру, органи досудового розслідування під час здійснення кримінального провадження застосовувати принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (надалі Суд), який діє на основі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі Конвенція), що стала частиною національного законодавства.
Принцип верховенства права передбачає, що особа повинна бути захищена від свавілля суб`єктів владних повноважень, тобто втручання суб`єктів владних повноважень має бути піддано ефективному судовому контролю.
Стаття 13 Конвенції встановлює, що кожен, чиї права та свободи, визнані в Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
У відповідності до вимог ч.1 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне відстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що скарга не підлягає задоволенню, оскільки оскаржуване повідомлення про підозру підписане та вручене уповноваженою особою, відповідно до ст.ст.277, 278 КПК України, є законним, вмотивованим та відповідає вимогам ст.277 КПК України, у зв`язку з чим скарга задоволенню не підлягає.
Крім того, не можуть бути підставою для скасування підозри твердження захисників про недопустимість доказів, у тому числі протоколів допиту свідків, оскільки на початковій стадії розслідування слідчий суддя, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні кримінального провадження до суду.
Також не підлягають задоволенню необґрунтовані, на думку слідчого судді, клопотання сторони захисту про виклик та допит в ході розгляду даної скарги на повідомлення про підозру свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . При цьому суд звертає увагу учасників судового провадження на те, що зазначені свідки були допитані у передбаченому законом порядку слідчим, предметом даного судового розгляду є обґрунтованість повідомлення про підозру на стадії досудового розслідування, а не допит свідків у виняткових випадках в порядку ст.225 КПК України.
Крім того, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання сторони захисту про витребування у прокурора та слідчого усіх наявних матеріалів кримінального провадження, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.ч.1, 6 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позиції, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Згідно ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Разом з тим, відповідно до вимог ст.222 КПК України відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим.
Незаконне розголошення відомостей досудового розслідування тягне за собою кримінальну відповідальність, встановлену законом.
Враховуючи, що прокурором в судовому засіданні з розгляду даної скарги надано матеріали кримінального провадження, які стали підставою для повідомлення про підозру ОСОБА_3 , суд забезпечив ознайомлення з ними стороною захисту, за клопотанням якої в судовому засіданні було оголошено перерву, однак прокурор повідомив про те, що він не надає дозволу на розголошення інших матеріалів досудового розслідування, слідчий суддя відмовив у задоволенні клопотання сторони захисту.
Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.276-278, 303, 306, 307, 369-376 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:
Скаргу захисників підозрюваного ОСОБА_3 адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на повідомлення про підозру від 31.12.2019 у кримінальному провадженні №0010531 залишити без задоволення.
Копію ухвали вручити присутнім учасникам судового провадження.
Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 17-45 годині 24 грудня 2020 року.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду
м.Києва ОСОБА_1