Справа № 308/8412/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 серпня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання директора ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «КЛ.М.-ГРУПП», - ОСОБА_2 , про зняття арешту з майна в порядку абзацу другого частини першої статті 174 КПК України,-
ВСТАНОВИВ:
Директор ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «КЛ.М.-ГРУПП»,- ОСОБА_2 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням про зняття арешту з майна в порядку абзацу другого частини першої статті 174 КПК України.
Згідно з ст. 35 КПК України, автоматизованою системою документообігу суду, було визначено головуючого слідчого суддю та передано матеріали 25.08.2020 року.
Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання дійшов до наступного висновку.
Слідчий суддя перевіривши виконання вимог ст.ст. 64-2, 174 КПК України за клопотанням, приходить до наступного висновку.
Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України.
Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Дана норма передбачає чіткий перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.
При цьому, з положень Глави 17 - арешт майна Розділу ІІ - заходи забезпечення кримінального провадження КПК України слідує, що до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання, документи, які підтверджують право власності на майно, чи свідчать про володіння, користування чи розпорядження власника майна таким майном, документи, які підтверджують повноваження особи, що його подала.
Клопотання мотивовано тим, що 31.03.2020 року слідчим відділом Слідчого управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області розпочате досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000082, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст. 191 КК України, на підставі рапорту старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_3 , зареєстрованого в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журнал Єдиного обліку) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області за № 501 від 31.03.2020, по факту виявлення в ході досудового розслідування кримінального провадження за № 0000224 від 14.05.2016 року вчинення привласнення грошових коштів в сумі 31 234 грн. ОСОБА_4 під час укладання договору купівлі-продажу нежитлового приміщення вбудованого в житловий будинок за АДРЕСА_1 загальною площею 111,1 кв.м
Окрім того, зазначено, що 28.05.2020 року слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 постановлено ухвалу про накладання арешту на майно ТОВ «К.Л.М.-ГРУПП», а саме будівлю за адресою м.Ужгород, вул. Корзо, 14, загальною площею 111,1 кв.м, за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна № 01 шляхом заборони його відчуження.
Як стверджує заявник, представник ТОВ «К.Л.М.-ГРУПП» не був повідомлений про засідання, а тому не був на ньому присутній. Так, згідно прохальної частини клопотання, заявник просить слідчого суддю: скасувати заходи забезпечення, а саме арешт, накладений ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 травня 2020 року у справі 308/4438/20, на об`єкт нерухомості а саме: будівлю за адресою м.Ужгород, вул. Корзо, 14 в м.Ужгороді, загальною площею 111,1 м.кв., за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна №01 шляхом заборони його відчуження.
У клопотанні ініціатор звернення, вказує, що саме ТОВ «К.Л.М.-ГРУПП» є власником об`єкту нерухомості а саме: будівлю за адресою м.Ужгород, вул. Корзо, 14 в м.Ужгороді, загальною площею 111,1 м.кв., за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна №01 на який накладено арешт шляхом заборони його відчуження.
У цій ситації із клопотання випливає, що компанія є третьою особою, щодо майна якої вирішується питання.
Статус, повноваження, права та обов`язки третьої особи регламентовані ст. 64-2 КПК України.
При цьому, третя особа має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна.
Також, відповідно до ст. 64-2 КПК України, представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути: керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами.
Повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: … 2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа.
При вивченні вказаного клопотання встановлено що на підтвердження доводів ініціатором звернення не надано належного підтвердження його повноважень діяти від імені власника майна на яке накладено арешт.
Згідно ч. 1 ст. 57 ГК України, установчими документами суб`єкта господарювання є рішення про його утворення або засновницький договір, а у випадку, передбаченому законом, статут (положення) суб`єкта господарювання.
Однак, до даного клопотання заявник, у супереч положень ст.ст. 22, 26 КПК України, копію установчих документів юридичної особи ТОВ, які б підтверджували його повноваження, саме як керівника, не додано (наприклад статут).
Витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань у розумінні Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» не є копією установчих документів юридичної особи та не є таким, який відповідає ст. 64-2 КПК України.
Дії слідчого судді у разі, коли клопотання подане у порядку ст. 174 КПК України особою, яка не підтвердила свої повноваження не регламентуються, тож, слідчий суддя, беручи до уваги положення ч. 6 ст. 9 цього Кодексу, яка передбачає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, та враховуючи загальні засади кримінального провадження вважає доречним повернути його.
Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.
Адже, для прикладу, у світлі норм п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, саме такий підхід законодавець застосовує, для прикладу, у разі коли скарга, у порядку ст. 303 даного Кодексу, подана особою, яка не має права її подавати.
Приймаючи до уваги, що заявником до клопотання не додано належних доказів, які вказують на те, що він являється особою, яка у відповідності до ст.174 КПК України має право звернутись з клопотанням про скасування арешту майна, вважаю, що клопотання слід повернути особі, яка його подала.
З урахуванням наведеного, приходжу до висновку, що дане клопотання директора ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «КЛ.М.-ГРУПП», - ОСОБА_2 , про зняття арешту з майна в порядку абзацу другого частини першої статті 174 КПК України слід повернути особі яка його подала.
Зважаючи на обмежені строки розгляду клопотання про скасування арешту майна, які визначені ч.2 статті 174 КПК України та те, що нормами КПК України не передбачено обов`язку слідчого судді по збиранню доказів для розгляду клопотань сторін кримінального провадження чи інших учасників процесу, відтак матеріали клопотання належить повернути заявнику.
Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.174, 304 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання директора ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «КЛ.М.-ГРУПП», - ОСОБА_2 , про зняття арешту з майна в порядку абзацу другого частини першої статті 174 КПК України повернути особі, яка його подала.
Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1