Справа № 296/9951/20
УХВАЛА
Іменем України

03 грудня 2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 ,

представника власника майна адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000351 від 14.04.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України,

В С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ КЛОПОТАННЯ

1.1. 27.11.2020 слідчий звернулась до Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене 04.11.2020 під час обшуку за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: ніж, вилучений відповідно до протоколу обшуку від 04.11.2020.

1.2. У клопотанні вказується, що ГУНП в Житомирській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000351 від 14.04.2020 за підозрою ОСОБА_7 у заподіянні смерті ОСОБА_8 .

1.3. Вказані обставини органом досудового розслідування попередньо кваліфіковані за ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України.

1.4. Подане слідчим клопотання обґрунтовувалось тим, що вилучений під час обшуку у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , ніж з ознаками холодної зброї, є речовим доказом у кримінальному провадженні №0000351 від 14.04.2020, та у випадку не накладення арешту може бути знищений, у зв`язку з чим існує необхідність збереження вказаних речових доказів.

ІІ. ПРОЦЕДУРА та ПОЗИЦІЇ СТОРІН

2.1. Під час судового розгляду клопотання про арешт майна здійснювалось повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

2.2. Слідчий у судовому засіданні подане клопотання підтримав у повному обсязі, просив його задовольнити та вказував, що за результатами проведеної судової експертизи зброї експертом встановлено, що вилучений під час обшуку ніж є холодною зброєю, а тому зазначений предмет є речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

2.3. Представник власника майна - адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні надав письмові заперечення та усні пояснення, в яких посилючись на те, що причиною смерті ОСОБА_8 є асфіксія внаслідок здавлення органів шиї, а не заподіяння удару ножем, вказував на те, що вилучений в будинку підозрюваного ніж не є речовим доказом у даному кримінальному провадженні та не може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження, у зв"язку з чим просив у задоволенні клопотання слідчого відмовити.

ІІІ. КРИМІНАЛЬНО-ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО (КПК України)

Стаття 170. Накладення арешту на майно

1. Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. […]

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

2. Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів […]

3. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. […]

[…]10. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Стаття 98. Речові докази

1. Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Стаття 168. Порядок тимчасового вилучення майна

[…] 2. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Стаття 173. Вирішення питання про арешт майна

1. Слідчий суддя відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

2. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні;

[…]5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, […], третіх осіб.

ІV. ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ

(і) Щодо питання подання клопотання в межах процесуального строку

4.1. Встановлено, що обшук у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , проведено старшим слідчим СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_9 . 04.11.2020 на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 08.10.2020 у справі №296/8561/20 та 05.11.2020 звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням про накладення арешту на вилучене в ході обшуку майно.

4.2. Разом з тим, ухвалами слідчих суддів Корольовського районного суду м. Житомира від 05.11.2020 та 13.11.2020 вказане клопотання поверталось на усунення недоліків, після чого у визначені в ухвалах слідчих суддів строки повторно подавалося до суду, а тому слідчий суддя дійшов висновку, що строк на подання клопотання про накладення арешту не є пропущеним.

(іі) Щодо наявності підстав для арешту майна

4.3. Встановлено, що СУ ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000351 від 14.04.2020, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України за підозрою ОСОБА_7 у заподіянні смерті ОСОБА_8 .

4.4. Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира від 08.10.2020 у справі №296/8561/20 надано дозвіл на проведення обшуку по місцю реєстрації та проживання ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: у приміщенні будинку та сільськогосподарських приміщеннях, що за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання знаряддя кримінального правопорушення, яким могли бути: шарф, пояс, мотузка, яке є речовим доказом.

4.5. Відповідно до наявного в матеріалах клопотання протоколу обшуку від 04.11.2020 вбачається, що під час обшуку, проведеного в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , було вилучено ніж.

4.6. З наданого слідчим висновку судового експерта від 11.11.2020 №6/4-345 вбачається, що зазначений ніж є контактною короткоклинковою холодною зброєю колюче-ріжучої дії ножем мисливським загального призначення, який виготовлений саморобним способом.

4.7. Слід зазначити, що предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження (частини 7 статті 236 КПК України).

4.8. Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що не зважаючи на те, що вилучений ніж не входять до переліку майна, зазначеного в ухвалі слідчого судді від 08.10.2020, якою надано дозвіл на проведення обшуку в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , однак слідчий відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України мав право на вилучення вказаного предмета, оскільки його обіг законом заборонено.

4.9. Слідчий суддя вважає, що у разі виявлення під час розслідування певного кримінального правопорушення, предмету, який заборонений законом в обігу, слідчий або прокурор мають право на тимчасове вилучення такого предмета з подальшим зверненням до слідчого судді з клопотанням про накладення на нього арешту з метою збереження вказаного майна.

Інше тлумачення кримінально-процесуального закону не давало б можливості забезпечувати збереження предметів, що можуть бути свідчити про наявність ознак вчинення нового злочину, здійснювати подальше ефективне досудового розслідування щодо нововиявленого злочину шляхом застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, що неминуче призводило б до втрати таких речових доказів.

4.10. За таких обставин слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про накладення арешту на ніж, вилучений під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 98, 171-173, 372 Кримінального процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В :

1. Клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000351 від 14.04.2020, задовольнити.

2. Накласти арешт на ніж, вилучений 04.11.2020 під час проведення обшуку за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 .

3. Ухвала про арешт підлягає негайному виконанню слідчим СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 або іншим слідчим у кримінальному провадженні №0000351.

4. Копію ухвали після її оголошення вручити учасникам розгляду клопотання, у разі їх присутності в судовому засіданні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати прокурору відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_11 (м. Житомир, вул. Св. Ріхтера, 11), слідчому СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 (м.Житомир, Старий бульвар, 5/37), володільцю майна ОСОБА_7 ( АДРЕСА_1 ), адвокату ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ) не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1