УХВАЛА

28 липня 2020 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні залі суду клопотання заступника начальника відділу СУ ГУ Національної поліції в Рівненській області підполковника поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженні№ 0000104 від 26.07.2020, -

ВСТАНОВИВ:

Заступник начальника відділу СУ ГУНП в Рівненській області підполковник поліції ОСОБА_3 звернулась до Рівненського міського суду з клопотанням, яке погоджено прокурором військової прокуратури Рівненського гарнізону Західного регіону ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000104 від 26.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

В обґрунтування клопотання вказує, що 31січня 2019 року ОСОБА_5 уклав контракт про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України на посадах осіб рядового складу, після чого прийнятий на військову службу за контрактом до Збройних Сил України.

У цій же військовій частині НОМЕР_1 4 листопада 2019 року проходить військову службу за контрактом солдат ОСОБА_6 на посаді механіка-водія 3 розвідувального відділення 1 розвідувального взводу 2 розвідувальної роти.

Однак, молодший сержант ОСОБА_5 у порушення вимог ст. ст. 3, 28, 29 68 Конституції України та вимог ст.ст. 9, 11, 16, 49 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст.. 1, 4 Дисциплінарного статуту ЗСУ, вчинив умисний злочин проти життя та здоров`я особи за наступних обставин.
Так, 26 липня 2020 року близько 00 години 21 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи поблизу контрольно-пропускного пункту №1 військової частини НОМЕР_2 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , після вживання алкогольних напоїв, зустрів раніше знайомого йому громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, з метою заподіяння ОСОБА_6 тілесних ушкоджень, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, не бажаючи спричинити смерть потерпілого, проте свідомо припускаючи її настання, наніс ОСОБА_6 один удар кулаком лівої руки в обличчя, від якого останній впав на дорогу з асфальтним покриттям та втратив свідомість.

У подальшому, близько 01 год. 30 хв. 26 липня 2020 року ОСОБА_7 перебуваючи на території військової частини НОМЕР_2 (за адресою: АДРЕСА_1 ) поблизу входу у приміщення казарми, продовжуючи реалізовувати свій злочинний намір спрямований на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_6 , наніс йому один удар кулаком лівої руки в обличчя, внаслідок чого потерпілий втративши рівновагу задньою частиною голови вдарився об стіну будівлі.

Внаслідок вказаних дій ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми з переломами кісток черепа та крововиливами в речовину та під оболонки головного мозку, набряк-набухання та компресії головного мозку, які в своїй сукупності мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент їх заподіяння та знаходяться в прямому причинному зв`язку з настанням смерті потерпілого ОСОБА_6 .
В результаті отриманих вищевказаних тілесних ушкоджень потерпілий ОСОБА_6 помер на місці події приблизно у проміжок часу між 03 годиною та 06 годиною 26 липня 2020 року.
Під час проведення досудового розслідування, заступником начальника СВ Дубенського ВП ГУНП ОСОБА_8 проведений огляд трупа ОСОБА_6 , під час якого виявлено та вилучено зразки волосся та нігтьових пластин з рук, які поміщені в паперові згортки, зразок крові в колбі, штани темно-зеленого кольору, кофта зеленого кольору, труси чорного кольору, білі шкарпетки, ремінь чорного кольору, які були поміщені в паперову коробку.
У зв`язку із вищевикладеним виникла необхідність накладення арешту на: зразки волосся та нігтьових пластин з рук, які поміщені в паперові згортки, зразок крові в колбі, штани темно-зеленого кольору, кофта зеленого кольору, труси чорного кольору, білі шкарпетки, ремінь чорного кольору, які були поміщені в паперову коробку.
У даному випадку підставою для арешту майна є об`єктивні обставини, що дане майно є доказом злочину, необхідності запобігання можливості його приховування, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, передачі стороннім особам. Арешт даного майна необхідно накласти з метою збереження вказаних речових доказів

Згідно ч. 2 ст. 172 КПК України з метою забезпечення арешту майна клопотання слідчого розглядається без повідомлення власника майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майно є речі, документи, гроші тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно вимог ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Згідно вимог ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із видів забезпечення кримінального провадження. Пунктом 1 ч. 3 ст. 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України - клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до статей 94, 132, 173 КПК України при вирішення питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального правопорушення, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і в клопотанні слідчого (прокурора), який звертається з проханням про арешт майна, оскільки згідно зі статтею Першого протоколу Конвенції про захист прав і основоположних свобод будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючий викладене та те, що повернення майна його власнику може позбавити орган досудового розслідування можливості повного, всебічного та неупередженого проведення даних слідчих (розшукових) дій, що у свою чергу позбавить можливості встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання про накладення арешту на майно, яке було вилучене на підставі протоколу огляду трупа ОСОБА_6 , який проводився 26.07.2020.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.167, 170-173,395 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, а саме на зразки волосся та нігтьових пластин з рук, які поміщені в паперові згортки, зразок крові в колбі, штани темно-зеленого кольору, кофта зеленого кольору, труси чорного кольору, білі шкарпетки, ремінь чорного кольору, які були поміщені в паперову коробку та які були вилучені 26.07.2020 під час огляду трупа ОСОБА_6 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути скасована судом, що накладав арешт.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1