Провадження № 1-кс/592/6282/20
УХВАЛА
12 листопада 2020 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 , прокурора Сумської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , слідчого СВ Сумського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_4 , захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Ковпаківського районного суду м. Суми клопотання слідчого СВ Сумського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Сумської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою щодо:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Суми, який проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , який офіційно ніде не працевлаштований та не працює, який працював без офіційного працевлаштування водієм, одруженого, громадянина України, українця, який має професійно-технічну освіту, раніше несудимого в силу ст. 89 КК України, невійськовозобов`язаного,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

11.11.2020 року слідчий Сумського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми з клопотанням, погодженим прокурором Сумської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, в якому він просив продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 20.12.2020 року (вхідний № 44086/20 від 11.11.2020 року) (а. п. 1-3) .

В судовому засіданні прокурор, слідчий підтримали клопотання з підстав, зазначених в ньому, просили його задовольнити.

В судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотанням про продовження строку тримання під вартою його підзахисного підозрюваного ОСОБА_5 . Він просив обрати щодо його підзахисного підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронних засобів контролю.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти задоволення даного клопотання. Він просив обрати щодо нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронних засобів контролю.

Вислухавши клопотання слідчого, дослідивши та перевіривши документи та копії документів, доданих до клопотання, документи, надані прокурором, вислухавши пояснення та думку прокурора, пояснення та думку слідчого, пояснення та думку захисника підозрюваного, пояснення та думку підозрюваного, враховуючи наявність судових рішень, які містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень в режимі повного доступу, прихожу до наступного висновку.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину; він може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; він може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; він може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; він може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; він може вчинити інше кримінальне правопорушення. Вказані обставини свідчать про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Європейський суд з прав людини у своєму рішенні Чеботарь проти Молдови зазначив в п. 48 про те, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності до ст. 5 § 1 (с) , поліція не зобов`язана мати у своєму розпорядженні докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, не в момент арешту, не під час перебування заявника під вартою. Також необов`язково, щоб затриманій особі в кінцевому рахунку були пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа постала перед судом. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозри, які були підставою для затримання особи. Слова обґрунтована підозра означають наявність фактів або інформації, які могли б впевнити об`єктивного спостерігача, що особа можливо, вчинила злочин. Ч. 5 ст. 9 КПК України передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Аналіз наданих стороною обвинувачення доказів свідчить про те, що вони об`єктивно зв`язують підозрюваного із злочином, відтак погоджуюся із доводами слідчого, прокурора про те, що пред`явлена ОСОБА_5 підозра на даному етапі досудового розслідування є обґрунтованою, що також узгоджується з вимогами Європейського суду з прав людини, зокрема, з позицією висловленою в п. 175 рішення у справі Нечипорук і Йонкало проти України (заява № 42310/04) від 21.04.2011 року. Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України. Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи невинності у вчиненні кримінальних правопорушень, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу, а саме: судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа злочини, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається. Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою обрання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним в п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 офіційно ніде не працевлаштований, зі слів працював без офіційного працевлаштування водієм, тобто він мав мінливий, нестабільний заробіток, отже, постійного джерела доходів він не має; має постійні місце реєстрації та місце проживання; раніше несудимий в силу ст. 89 КК України; одружений, малолітніх та неповнолітніх дітей на утриманні не має.

Крім того, вважаю за можливе та необхідне взяти до уваги ухвалу слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 22.09.2020 року у справі № 592/10753/20, провадження № 1-кс/592/5376/20, із змісту якої вбачається, що, враховуючи особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я - зі слів має захворювання хребта, не судимий в силу ст. 89 КК України, офіційно не працює, не має стійких соціальних зв`язків, має постійне місце проживання, одружений, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, пов`язаного з триманням під вартою. Отже, доводи сторони обвинувачення, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у зв`язку з чим виникла необхідність застосування до останнього найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в повному обсязі підтверджені доданими до клопотання матеріалами та фактичними обставинами справи. Також наявні ризики незаконного впливу на свідків та можливість вчинення інших кримінальних правопорушень. Тому, з урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що у клопотанні слідчого наведені достатні підстави для застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, але на підставі сукупності досліджених обставин, доведених прокурором, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим. Ухвала набрала законної сили 29.09.2020 року (http://reyestr.court.gov.ua/Review/91740856) (а. п. 69-71) .

Крім того, прихожу до висновку про те, що більш м`які запобіжні заходи, передбачені ч. 1 ст. 176 КПК України, в тому числі і цілодобовий домашній арешт із застосуванням електронних засобів контролю з урахуванням відомостей про особу не будуть запобігати ризикам його ухилення від слідства та суду, впливати на свідків, вчиняти нові кримінальні правопорушення, не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою, крім наявності ризиків, зазначених в ст. 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінюю в сукупності всі обставини, у тому числі: - вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення (наявні) ; - тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється (особливо тяжкий злочин) ; - вік та стан здоров`я підозрюваного (задовільний) ; - міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців (відсутні) ; - наявність у підозрюваного постійного місця роботи (відсутнє) ; - репутацію підозрюваного (негативна) ; - майновий стан підозрюваного (незадовільний) ; - наявність судимостей у підозрюваного (раніше несудимий в силу ст. 89 КК України) ; - наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення (дотепер відсутнє) ; - розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини (вагомі) .

Також, вважаю за можливе врахувати правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену в рішенні від 15.12.2016 року у справі Ігнатов проти України , в п. 40 якого зазначене про те, що розумним термін тримання особи під вартою не може оцінюватися абстрактно. Це питання повинно бути оцінено відповідно до особливостей кожного конкретного випадку. Тривале тримання під вартою в даному випадку виправдане, оскільки є конкретні ознаки існування суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважує правило поваги до особистої свободи.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Із змісту п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України вбачається, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, який спричинив загибель людини, відтак прихожу до висновку про те, що при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному не слід визначити розмір застави.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Вважаю, що тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою до 00 годин 00 хвилин 20.12.2020 року включно забезпечить виконання ним процесуальних обов`язків та буде запобігати можливості вчинювати дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 181, 184, 194, 199 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Сумського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Сумської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 до 00 годин 00 хвилин 20.12.2020 року включно.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію ухвали слідчого судді.

Під час досудового розслідування можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали слідчого судді про продовження строку тримання під вартою або відмову в його продовженні.

Апеляційна скарга подається на ухвалу слідчого судді безпосередньо до суду апеляційної інстанції Сумського апеляційного суду.

Апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1