УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,-
В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність службових осіб Державного бюро розслідувань, що полягає у невиконанні вимог статті 214 КПК України. У своїй скарзі адвокат посилається на те, що 20.07.2020 він засобами поштового зв`язку відправив до Державного бюро розслідувань заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.384 КК України, яка була отримана вказаним правоохоронним органом 25.08.2020 о 07:36:00, проте органом досудового розслідування не виконані вимоги статті 214 КПК України по відношенню до його заяви, у зв`язку з чим адвокат ОСОБА_3 просить слідчого суддю зобов`язати слідчого Державного бюро розслідувань внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення злочину за ч.1 ст.384 КК України, згідно із заявою адвоката ОСОБА_3 , представника ОСОБА_4 від 20.08.2020 вих. №Д/367 про кримінальне правопорушення.

В судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився та надіслав заяву про розгляд скарги без його участі.

Представник Державного бюро розслідувань, який був повідомлений належним чином про час та місце судового засідання, до суду не з`явився та про причини неявки суд не повідомив, у зв`язку з чим, у відповідності до вимог ч.3 ст.306 КПК України, розгляд скарги здійснюється без участі представника зазначеного правоохоронного органу.

Слідчий суддя, вислухавши адвоката, дослідивши матеріали скарги, дійшла висновку про таке.

З матеріалів скарги вбачається, що 20.08.2020 адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до Державного бюро розслідувань із заявою про кримінальне правопорушення, яка була отримана зазначеним правоохоронним органом та зареєстрована 25.08.2020, згідно даних з офіційного сайту Укрпошти.

Проте, станом на час розгляду скарги даних про те, що відомості по вказаній заяві внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчому судді не надано.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК України.

Пунктом першим частини першої статті 303 КПК України, що на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України на слідчого суддю покладається функція здійснення контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Основна мета функції судового контролю полягає в захисті прав і законних інтересів учасників кримінального судочинства. Для її досягнення перед судовим контролем постає низка завдань: а) запобігти неправомірним діям і рішенням, що порушують конституційні права і свободи громадян; б) відновлювати права, безпідставно порушені органами досудового розслідування; в) надавати правомірним діям і рішенням особи, що провадить дізнання, слідчого, прокурора юридичної сили, легалізувавши, тим самим, отримані докази.

Отже, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень покликаний забезпечити дотримання закону всіма учасниками кримінального провадження, а також зобов`язаний вживати передбачених законом заходів для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.

Статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального провадження, до яких, серед іншого, віднесена охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення того, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.

Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких віднесені законність (ст. 9 КПК України), змагальність (ст. 22 КПК України) та диспозитивність (ст. 26 КПК України).

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч.6 ст.22 КПК України)

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання керівником органу досудового розслідування.

Частиною четвертою зазначено статті передбачено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

За ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування, може бути зокрема, про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

При цьому, адвокат просить слідчого суддю зобов`язати правоохоронний орган внести до ЄРДР за визначеними ним статтями, однак вказане прохання задоволенню не підлягає, оскільки правова кваліфікація кримінального правопорушення на даній стадії слідчим суддею не здійснюється.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення зазначеної скарги лише в частині зобов`язання уповноважених осіб Державного бюро розслідувань вчинити дії, визначені статтею 214 КПК України по відношенню до заяви адвокати ОСОБА_3 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 214, 303-307 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Скаргу задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Державного бюро розслідувань внестидо ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення, на підставі заяви адвоката ОСОБА_3 від 20.08.2020, вих. №Д/367, отриману 25.08.2020, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В задоволенні іншої частини скарги відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1