У Х В А Л А
про призначення судового розгляду

"12" листопада 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши в залі суду в м. Києві у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004285 від 30 червня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,
за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
в с т а н о в и в :
11 листопада 2020 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов вищевказаний обвинувальний акт.
Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити обвинувальний акт до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, оскільки він складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, внесення подання про визначення підсудності немає. Також заявив клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаючись на те, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, тому існують ризики передбачені ч. 2 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні та потерпілих; вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу на даний момент відсутні.
Обвинувачений ОСОБА_3 не заперечував проти призначення обвинувального акта до судового розгляду, а щодо клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував.
Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.
Дане кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.
Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження в підготовчому судовому засіданні не встановлено.
Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.
Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження необхідно проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.
В судове засідання викликати прокурора Київської місцевої прокуратури №4, потерпілу та обвинуваченого.
Згідно ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Підставою застосування запобіжного заходу, відповідно до ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Під обґрунтованою підозрою на стадії судового розгляду суд розуміє існування фактів та інформації, які здатні переконати неупередженого спостерігача в тому, що певна особа (група осіб) могла вчинити злочин, у такому випадку наявні докази об`єктивно пов`язують цю особу (групу осіб) із певним злочином. При цьому, критерій обґрунтованості підозри зовсім не вимагає того, щоб ці докази були достатніми для того, щоб визнати особу винуватою та забезпечити її засудження, але мають бути достатніми (вагомими) для того, щоб виправдати подальше існування заходів забезпечення судового розгляду. Такий стандарт доказування є найнижчим і не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою злочину.
Як вбачається з розділах І, ІІ реєстру матеріалів досудового розслідування №0004285, обґрунтованість підозри ОСОБА_3 на стадії судового розгляду, у вчиненні кримінального правопорушень, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України ґрунтується на: протоколах допиту потерпілої від 05 червня 2020 року, протоколах допиту свідків від 05, 30 червня 2020 року, протоколі пред`явлення для впізнання свідкам від 05 червня, 13 серпня 2020 року, протоколі пред`явлення для впізнання потерпілій від 13 серпня 2020 року, протоколі огляду місця подій від 05 червня 2020 року; протоколах огляду предметів від 30 червня 2020 року; протоколі слідчого експерименту з потерпілою від 27 червня 2020 року, протоколах допиту підозрюваних від 06 червня, 19 серпня 2020 року.
Перелік вище зазначених матеріалів, а також виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, зазначений в обвинувальному акті, на даний момент, у своїй сукупності є вагомим та здатен переконати неупередженого спостерігача у тому, що обвинувачений ОСОБА_3 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 186 КК України. При цьому, суд не вдається у тонкощі кримінально-правової кваліфікації та вирішення питання доведеності його вини, оскільки дослідження зібраних стороною доказів, у разі призначення даного обвинувального акта, здійснюватиметься під час судового розгляду у судовому засіданні, а їх оцінка в нарадчій кімнаті.
Щодо обґрунтованості ризиків неналежного виконання обвинуваченим ОСОБА_3 покладених на нього процесуальних обов`язків, то слід зазначити таке.
Суд вважає, що стороною обвинувачення обґрунтовано ризик передбачений п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, а саме у відкритому викраденні чужого майна, поєднаному з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, або з погрозою застосування такого насильства, або вчинений повторно, або за попередньою змовою групою осіб. У зв`язку із чим зазначений ризик стає досить реальним, зважаючи характер дій у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_3 . Т ому уникнення зазначеного ризику можливе при застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Щодо ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, то суд вважає його обґрунтованим, оскільки, як встановлено у судовому засіданні ОСОБА_3 раніше судимий за корисливі злочини та відбував покарання у місцях позбавлення волі.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_3 , відповідно до ст. 178 КПК України, суд враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, його вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, той факт, що він не одружений, не працюючий, із середньою освітою, те, що він раніше судимий.

Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри під час судового розгляду щодо обвинуваченого ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186 КК України, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а тому вважає, що прокурором обґрунтовано недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам.
Із зазначених підстав суд вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити та застосувати до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах 2 місяців.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що дані заходи забезпечення кримінального провадження не виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.
Крім того, ч. 4 ст. 183 КПК України передбачає чіткий перелік випадків, коли суддя має право не визначати розмір застави, а саме: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Вказані вище обставини обвинувачення у вчиненні кримінальних правопорушень, які пов`язані із погрозою застосуванням насильства, з урахуванням підстав та обставин, передбачених статтями 177 та 178 КПК України, щодо високого ступеню ризику ухилення обвинуваченого від органів досудового розслідування та суду, особи обвинуваченого, також дають підстави судді не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.

Керуючись ст. ст. 177, 183, 194, 291, 314-318, 369-372, 376 КПК України, суд
п о с т а н о в и в :
призначити обвинувальний акт по кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004285 від 30 червня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 186 КК України до розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. І. Сергієнка, 3, каб. 30 на 08 грудня 2020 року о 14 год 00 хв.
Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 09 січня 2021 року включно.
У судове засідання викликати сторін кримінального провадження.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1