Провадження №: 1-кс/755/4070/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" вересня 2020 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання старшого слідчого Дніпровського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження № 0004935 від 03 вересня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України,

в с т а н о в и в:

старший слідчий Дніпровського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, а саме: яке було вилучено в ході огляду місця події 03.09.2020 року в період часу з 20 год. 30 хв. до 21 год. 00 хв., слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , а саме: скляну тару «Хлібний дар» об`ємом 0.5 л., «Козацька рада» об`ємом 0,37 л., «Старопрамен» об`ємом 0,5 л., 2 кришки від «Хлібний дар» та «Козацької ради» та 2 пластикові стаканчики, із забороною користування, володіння розпорядження вказаним майном.

Клопотання мотивовано тим, що до Дніпровського УП ГУНП у м. Києві надійшов рапорт помічника о/у ОПВ УКР ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про те, що перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Сиваська, 1 поблизу вокзалу «Дарниця» приблизно о 19 год. 30 хв., було затримано двох жінок ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , які за попередньою змовою вчинили розбій відносно ОСОБА_9 та заволоділи його майном.
03.09.2020 року в період часу з 20 год 30 хв, до 21 год 00 хв, було проведено огляд місця події за адресою: м. Київ, вул. Сиваська 1, поблизу вокзалу «Дарниця» в ході якого було виявлено та в подальшому вилучено скляні тари у кількості 3 шт. : «Хлібний дар» об`ємом 0.5 л., «Козацька рада» об`ємом 0,37 л., «Старопрамен» об`ємом 0,5 л., 2 кришки від «Хлібний дар» та «Козацької ради» та 2 пластикові стаканчики.

Вилучене майно визнане у кримінальному провадженні речовими доказами.

За вказаним фактом розпочато кримінальне провадження №0004935 від 03 вересня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, про що внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
В обґрунтування клопотання, прокурор посилається на те, що арешт майна накладається з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні. Із викладених у клопотанні підстав просив задовольнити клопотання у повному обсязі.

Слідчий суддя, ознайомившись з клопотанням, вислухавши доводи прокурора, дослідивши матеріали, яким обґрунтовується клопотання, дійшов такого висновку.
Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Як вбачається з ч. 1 ст. 168 КПК України, тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Ст. 98 КПК України визначеною, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.
Постановою слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 04 вересня 2020 року, скляні тари у кількості 3 шт. «Хлібний дар» об`ємом 0.5 л., «Козацька рада» об`ємом 0,37 л., «Старопрамен» об`ємом 0,5 л., 2 кришки від «Хлібний дар» та «Козацької ради» та 2 пластикові стаканчики визнано речовими доказами по кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що скляні тари у кількості 3 шт., «Хлібний дар» об`ємом 0.5 л., «Козацька рада» об`ємом 0,37 л., «Старопрамен» об`ємом 0,5 л., 2 кришки від «Хлібний дар» та «Козацької ради» та 2 пластикові стаканчики, з урахуванням наведених прокурором підстав на зазначене майно може бути накладений арешт на підставі ст. 170 КПК України, так як існує сукупність розумних підозр вважати, що дані речі мають значення доказів вчинення злочину, а отже з метою збереження доказів від пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження існує потреба в їх арешті.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167, 168, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

клопотання старшого слідчого Дніпровського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження № 0004935 від 03 вересня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно в тому числі з метою збереження речових доказів, яке було вилучено, в ході огляду місця події 03.09.2020 року, в період часу з 20 год. 30 хв., до 21 год. 00 хв., слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , а саме: скляну тару «Хлібний дар» об`ємом 0.5 л., «Козацька рада» об`ємом 0,37 л., «Старопрамен» об`ємом 0,5 л., 2 кришки від «Хлібний дар» та «Козацької ради» та 2 пластикові стаканчики, із забороною користування, володіння розпорядження вказаним майном.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: