ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/479/20 Справа № 709/1364/20 Категорія: ст. 181, 193 КПК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 вересня 2020 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду в складі:

головуючого суддів за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ОСОБА_5
прокурора в режимі відеоконференції з Чорнобаївським районним судом ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваної ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 09 вересня 2020 року, якою відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки та жительки АДРЕСА_1 , українки, громадянки України, з середньою освітою, одруженої, непрацюючої, має на триманні малолітню дитину, раніше не судимої,-

застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 07.11.2020 включно, з визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 168160 грн. , -

в с т а н о в и л а :

Слідча СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 звернулася до слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області з клопотанням, погодженим з начальником Чорнобаївського відділу Золотоніської місцевої прокуратури ОСОБА_10 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 ..

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_8 , 8 вересня 2020 року близько 12:30, знаходячись у будинку власного домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , в момент гніву, переслідуючи раптово никлий умисел, направлений на умисне , протиправне заподіяння смерті своєму малолітньому сину ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, побачивши, що дитина з власної необережності обмоталася кругом шиї кабелем до тюнера Т-2, який веде від телевізора, схопила дитину за верхній одяг та потягнула з застосуванням максимальної сили його тіло до себе, придержавши декілька хвилин дитину в такому положенні, вчинила дії, від яких настало удушення малолітнього ОСОБА_11 , внаслідок чого останній помер на місці вчинення злочину.

За даним фактом 8 вересня 2020 року розпочато кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000316 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України.

09.09.2020 ОСОБА_8 з дотриманням вимог ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч.2 ст. 115 КК України.

09.09.2020 ухвалою слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області відносно ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 07.11.2020 включно, з визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 168160 грн..

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_7 в інтересах підозрюваної ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу в якій просив її скасувати, як незаконну, та постановити нову ухвалу, якою застосувати до ОСОБА_8 запобіжний захід у виді домашнього арешту.

В обґрунтування своїх вимог захисник посилається на те, що до клопотання слідчого невмотивоване, оскільки до нього не додано жодного суттєвого доказу, який би підтверджував пред`явлення обґрунтованої підозри та необхідність обрання щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу виключно у вигляді тримання під вартою. Слідчим та прокурором не доведено наявності жодного ризику в кримінальному провадженні.

Заслухавши доповідь судді, думку захисника ОСОБА_7 , який підтримав подану апеляційну скаргу, і просив її задовольнити, думку прокурора ОСОБА_6 , яка просила відмовити в задоволенні апеляційної скарги, вивчивши матеріали клопотання та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1,2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст. 183 КПК України, може застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою повинна відповідати вимогам ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст. 177, 178, 183 КПК України.

Застосовуючи до ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою, слідчий суддя дотримався вимог норм міжнародного права та кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого і прийшов до вірного висновку, що по даному кримінальному провадженню маються докази, що вказують на причетність до вчинення кримінального правопорушення саме цієї особи.

На думку колегії суддів, зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_12 кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч.2 ст. 115 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі, та класифікується як особливо тяжкий злочин, враховуючи дані про особу підозрюваної, яка має відносно сталі соціальні зв`язки, має на утриманні малолітню дитину, раніше не судима, слідчий суддя вірно застосував до підозрюваної ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави, що буде необхідним і достатнім для запобігання ризиків, зазначених у п. 1,3,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, може не забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_8 .. Таким чином, апеляційні вимоги захисника ОСОБА_7 щодо застосування відносно ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу не підлягають до задоволення.

Також слідчим суддею місцевого суду досліджувалася можливість застосування відносно ОСОБА_8 більш м`яких запобіжних заходів, та зроблено вірний висновок про відсутність підстав для їх застосування.

Слідчим суддею враховано, що стороною захисту не надано будь-яких доказів на підтвердження адреси проживання сестри підозрюваної та наявності в неї права власності на домоволодіння АДРЕСА_2 , вказана адреса має відмінності у номері будинку порівняно з адресою, зазначеною у протоколі допиту сестри від 08.09.2020, а також згоди сестри на перебування ОСОБА_8 під домашнім арештом у належному їй домоволодінні.

Крім того застосування домашнього арешту за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_8 є неможливим з огляду на оперативну інформацію про наявність їй загрози з боку чоловіка.

Згідно вимог ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, зазначених в частині четвертій цієї статті.

Відповідно до п.3 ч.5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У рішенні від 12 березня 2009 року у справі «Олексадр Макаров проти Росії» №152117/07 Європейський суд з прав людини вказав, що «... сума застави повинна оцінюватися головним чином по відношенню заінтересованої особи, його активів... іншими словами, ступенем впевненості, яка можлива в тому, що перспектива втрати забезпечення у випадку його неявки в суд послужить достатнім фактором, виключаючи з його сторони будь-яке бажання зникнути».

Враховуючи вищевикладене, а також обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч.2 ст. 115 КК України, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, дані про особу підозрюваної, наявність ризиків, передбачених п.1,3,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що для забезпечення достатньою мірою гарантування виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків необхідно застосувати відносно останньої запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначити заставу в розмірі, передбаченому п.3 ч.5 ст. 182 КПК України, а саме - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в разі звільнення підозрюваної з-під варти в зв`язку з внесенням якої покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України. Вказаний розмір застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб у останньої не було бажання перешкоджати кримінальному провадженню.

Дані про те, що підозрювана ОСОБА_8 не може утримуватися в умовах СІЗО за станом здоров`я - відсутні.

Тому, аналізуючи всі наведені обставини, колегія суддів вважає твердження апелянта щодо порушення слідчим суддею вимог КПК України при винесенні ухвали відносно ОСОБА_8 безпідставними та необґрунтованими.

Істотних порушень слідчим суддею вимог кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого щодо ОСОБА_8 не встановлено.

З врахуванням викладеного, колегія суддів вважає застосування до ОСОБА_8 саме такого запобіжного заходу, як тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням розміру застави, зможе забезпечити виконання останньою покладених на неї процесуальних обов`язків та не вбачає підстав для скасування ухвали слідчого судді і задоволення апеляційних вимог апелянта.

Керуючись ст. 183, 193, 194, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Ухвалу слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 09 вересня 2020 року, якою відносно підозрюваної ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 07.11.2020 включно, з визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 168160 грн., залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий :

Судді :