04.09.2020 Справа № 696/923/20
Провадження № 1-кс/696/141/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 вересня 2020 року м. Кам`янка
Слідчий суддя Кам`янського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши погоджене з прокурором Кам`янського відділу Смілянської місцевої прокуратури ОСОБА_3 клопотання слідчого СВ Кам`янського ВП Смілянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (матеріали кримінального провадження № 0000275 від 02 вересня 2020 року) відносно підозрюваного
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Райгород Кам`янського району Черкаської області, громадянина України, із середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на утриманні неповнолітніх дітей не має, не є учасником бойових дій, не є інвалідом, не є депутатом, не є ліквідатором наслідків аварії на ЧАЕС, раніше судимого в силу статті 89 КК України, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кам`янського ВП Смілянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 . Дане клопотання погоджене з прокурором Кам`янського відділу Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_3 .
В обґрунтування клопотання посилається на те, що 02 вересня 2020 року, близько 17 год. 30 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в ході сварки, з метою вбивства, наніс численні удари в область шиї та верхньої частини тулуба предметом, схожим на ніж, своєму братові ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Від отриманих поранень ОСОБА_5 помер на місці до прибуття швидкої допомоги.

03 вересня 2020 року ОСОБА_5 , о 12 год. 00 хв. повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме вбивство, тобто умисне протиправне заподіянні смерті іншій людині.

Клопотання мотивоване тим, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4 ст. 177 КПК України, зокрема, знаходячись на волі ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

За таких обставин слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засідання прокурор клопотання підтримав.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, запевняв суд, що буде з`являтися по першому виклику органів досудового розслідування та/або суду.
Захисник підозрюваного просив застосувати суд до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час, оскільки вважає, що визначені ст. 177 КПК України ризики відсутні.
Ознайомившись з клопотанням та доказами, якими воно обґрунтовується, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, вважаю, що клопотання слід задовольнити.
Встановлено, що 02 вересня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000275 внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

03 вересня 2020 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш мяких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Зокрема, при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч. 1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його звязки з суспільством.

Вважаю, що слідчим у клопотанні, доданих документах, та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Також вважаю, що слідчим та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому підозрюваному ОСОБА_5 слід застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, будучи раніше судимим в силу статті 89 КК України, що

свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, він не має постійного доходу, а тому існують ризики, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Кам`янського ВП Смілянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , за погодженням прокурора Кам`янського відділу Смілянської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному проваджені № 0000275 від 02 вересня 2020 року, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з моменту фактичного затримання особи, тобто з 03 вересня 2020 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 01 листопада 2020 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу слідчого судді направити начальнику Черкаського слідчого ізолятора № 30 для виконання, СВ Кам`янського ВП Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області та прокурору Кам`янського відділу Смілянської місцевої прокуратури до відома.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1