Справа №:755/3764/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"22" грудня 2020 р. колегія суддів Дніпровського районного суду м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_4
провівши відкрите судове засідання в залі судових засідань Дніпровського районного суду м. Києва за обвинувальним актом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000260 від 12 січня 2019 року, за обвинуваченням:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 187 КК України;
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 187 КК України;
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 187 КК України, -
за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_8 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_9 ,
захисника обвинувачених ОСОБА_5 ,
ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_10 ,
обвинувачених ОСОБА_5 ,
ОСОБА_6 ,
ОСОБА_7 ,
перекладача ОСОБА_11 ,

В С Т А Н О В И Л А:

У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000260 від 12 січня 2019 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 187 КК України.

Відповідно до вимог ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою обвинувачених до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинувачених запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Прокурор вважав за доцільне продовжити обвинуваченим ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 строк тримання під вартою, виходячи з тяжкості злочинів, у вчиненні яких вони обвинувачуються та наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Захисник обвинувачених ОСОБА_5 , та ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_10 категорично заперечував щодо продовження ОСОБА_5 та ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив змінити обвинуваченим запобіжний заход у виді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт за адресами орендованих квартир, а наявність у його підзахисних обвинувальних актів у інших судах не може бути підставою для тримання під вартою.

Захисник обвинувачених - адвокат ОСОБА_9 категорично заперечував щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив змінити обвинуваченому запобіжний заход у виді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт за адресою орендованої квартири.

Обвинувачені ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у судовому засіданні повністю підтримали думку своїх адвокатів, а ОСОБА_7 зробив заяву про те, що він самостійно вчинив ці злочинні дії та забрав у потерпілого автомобіль за борги, а ОСОБА_5 та ОСОБА_6 з ним не було.
Обговоривши у судовому засіданні питання доцільності продовження строку тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , оскільки судове провадження виходячи з встановленого судом обсягу дослідження доказів по справі неможливо закінчити до його спливу, та обговоривши клопотання адвоката, вислухавши думку учасників кримінального провадження, колегія суддів приходить до наступного.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Водночас ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. П.1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Як вбачається з обвинувального акту, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, які, відповідно до вимог ст.12 КК України, є особливо тяжкими злочинами, за вчинення яких законом передбачене покарання на строк від семи до дванадцяти років позбавлення волі із конфіскацією майна.

Також, згідно ст. 178 КПК України, оцінивши у сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченими ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, вік та стан здоров`я обвинувачених, міцність соціальних зв`язків та їх майновий стан, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченим у разі визнання їх винними у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких вони обвинувачуються, та те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, а тому, враховуючи справжні інтереси суспільства та конкретні обставини кримінального провадження, суд приходить до висновку, що більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинувачених, а тому колегія суддів вважає за доцільне продовжити обвинуваченим ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, який забезпечить належну процесуальну поведінку обвинувачених та виконання ними, покладених процесуальних обов`язків.
Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 колегією суддів, на даному етапі не встановлено та сторонами не доведено, у зв`язку з чим колегія суддів вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам, аніж тримання під вартою.

Крім того, враховуючи підстави та обставини, передбачені вимогами ст. 177 та ст. 178 КПК України, з урахуванням вимог п.2 ч.4 ст. 183 КПК України, колегія суддів не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 182, 199, 331, 369 КПК України, колегія судів,-

У Х В А Л И Л А:

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк, що не перевищує два місяці, тобто до 19 лютого 2021 року (включно).
Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк, що не перевищує два місяці, тобто до 19 лютого 2021 року (включно).
Продовжити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк, що не перевищує два місяці, тобто до 19 лютого 2021 року (включно).
Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду, через Дніпровський районний суд м. Києва, протягом 7 діб з моменту оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1
Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3