Справа № 487/4849/20
Провадження № 1-кс/487/5289/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.09.2020 року м.Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Миколаєві клопотання слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу - цілодобового домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Голованівськ Кіровоградської області, українця, громадянина України, що займає посаду майстра лісу Голочанського лісництва ДП "Голованівське лісове господарство", зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
28.08.2020 року слідчий Першого слідчого відділу слідчого управління ТУ ДБР розташованого у м.Миколаєві ОСОБА_6 , за погодженням з виконувачем обов`язки прокурора першого відділу процесуального керівництва управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань та нагляду за його оперативними підрозділами прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 ..

Відповідно до клопотання, встановлено що у проваджені Першого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві, перебуває кримінальне провадження №0000843 від 10.04.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що відповідно до Положення «Про державну лісову охорону», затвердженого Постановою КМУ №976 від 16.09.2009, керівник, головний лісничий, інженери відділу (сектору) всіх категорій, лісничий, помічник лісничого, старший майстер лісу, майстер лісу підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагенствами, входять до складу державної лісової охорони.

Основними завданнями держлісоохорони, згідно з Положенням «Про державну лісову охорону» є здійснення контролю за додержанням вимог лісового та мисливського законодавства, забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, пошкодженнь внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу, запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства, а також використання лісових ресурсів і мисливських тварин, організація та координація заходів з охорони державного мисливського фонду.

Статтею 86 Лісового кодексу України встановлено, що організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб. Власники лісів і постійні лісокористувачі зобов`язані розробляти та проводити в установлений строк комплекс протипожежних та інших заходів, спрямованих на збереження, охорону та захист лісів.

Відповідно до ст.89 Лісового кодексу України охорону і захист лісів на території України здійснюють державна лісова охорона, яка діє у складі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань лісового господарства, підприємств, установ і організацій, що належать до сфери їх управління, та лісова охорона інших постійних лісокористувачів і власників лісів.

Так, наказом директора ДП «Голованівське лісове господарство» № 6-к від 20.01.2020, погодженого Кіровоградським обласним управлінням лісового та мисливського господарства, ОСОБА_4 переведений на посаду майстра лісу Голочанського лісництва державного підприємства «Голованівське лісове господарство».

Згідно посадової інструкції майстра лісу Голочанського лісництва ДП «Голованівське лісове господарство», з якою ОСОБА_4 ознайомлений під особистий підпис, він зобов`язаний складати акти про самовільні порубки, порушення правил пожежної безпеки, правил побічного користування лісом, випасу худоби, потрави лісових культур, здійснювати згідно з чинним законодавством і нормативними актами, які регулюють виробничо-господарську діяльність підприємства, керівництво працівниками на лісокультурних, лісомеліоративних, лісозахисних, протипожежних та інших лісогосподарських роботах на закріпленій за ним ділянці, затримувати осіб, які порушують протипожежні правила чи здійснили самовільний поруб лісу і доставляти їх у відповідні органи влади, не рідше як один раз на добу оглядати територію лісового фонду, оглядати заїзди на територію обходу, ділянки лісового фонду, які межують з населеними пунктами, дорогами загального користування, місця, що масово відвідуються населенням.

Також, відповідно до посадової інструкції майстра лісу ОСОБА_4 наділений наступними правами: зупиняти незаконну рубку інше порушення в лісі, затримувати в лісі або по дорозі із лісу незаконно добутий порушниками матеріал, складати протоколи (акти) про всі лісопорушення та несе відповідальність за безпосередню охорону лісу від пожеж та самовільних рубок.

Крім того, на підставі вимог п. 4 ч. 1 ст. 93 Лісового кодексу України на ОСОБА_4 як працівника лісової охорони покладаються обов`язки щодо запобігання порушенням законодавства у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, своєчасного виявлення таких порушень і вжиття відповідних заходів щодо їх усунення.

При реалізації зазначених вище повноважень, згідно з вимогами ст. 19 Конституції України, як службова особа державної лісової охорони, майстер лісу ОСОБА_4 зобов`язаний діяти лише на підставі та в межах наданих йому повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією України, законами України та іншими діючими нормативно-правовими актами, у тому числі й керівними документами Держлісагенства та Положенням «Про державну лісову охорону» щодо припинення, запобігання та не допущення лісопорушень.

Так, ОСОБА_4 перебуваючи на посаді майстра лісу Голочанського лісництва ДП «Голованівського лісового господарства», будучи відповідно до ст.2 Закону України «Пре державний захист працівників суду та правоохоронних органів» працівником правоохоронного органу, та відповідно до ч.3 ст.18 КК України службовою осрбою, з урахуванням посадової інструкції, у своїй роботі мав керуватися Конституцією та Законами України, актами президента України, Кабінету Міністрів, нормативно-правовими актами Державного комітету лісового господарства України, наказами і розпорядженнями директора лісгоспу.

Віддповідно до посадових обов`язків ОСОБА_7 мав здійснювати перевірки документів на право рубок лісу, інші види користування і мисливство в лісі, складати акти про самовільні порубки, проводити патрулювання території закріпленого лісового обходу, затримувати осіб, які порушили протипожежні правила чи здійснили самовільний поруб лісу і доставляти їх у відповідні органи влади, тобто був наділений обсягом повноважень, які надавали йому реальну можливість в повній мірі виконувати свої посадові обов`язки належним чином.

З метою забезпечення схоронності матеріальних цінностей, що належать ДП «Голованівське лісове господарство» з ОСОБА_4 було укладено договір про повну матеріальну відповідальність за забезпечення схоронності всіх переданих йому ДП «Голованівським лісовим господарством» матеріальних цінностей.

Так, згідно акту приймання-передачі від 20.01.2020 дільниці № 5 (яка складається з кварталів №57-60, 66, 68-75, 78, 70- 74) Голочанського лісництва ДП «Голованівське лісове господарство» майстер лісу ОСОБА_4 прийняв вказану дільницю без самовільних рубок та інших лісопорушень.

Таким чином, ОСОБА_4 , будучи службовою особою, яка наділена організаційно - розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, в силу займаної посади був зобов`язаний організовувати виконання усіх робіт на закріпленій лісодільниці, в тому числі і на 58 кварталі Голочанського лісництва ДП «Голованівське лісове господарство», здійснювати контроль за дотриманням правил лісокористування, дотримуватись правил відпуску лісу, приймати необхідні заходи щодо виявлення і недопущення лісопорушень, затримувати лісопорушників, складати акти лісопорушень, нести матеріальну відповідальність за збереження лісопродукції, товарно-матеріальних цінностей та будучи зобов`язаним здійснювати охорону лісу від незаконних рубок, мав об`єктивну можливість для здійснення вказаних обов`язків та повноважень.

Однак, ОСОБА_4 проявляючи злочинну недбалість, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, не здійснював регулярні обходи лісових масивів, не виявляв лісопорушників та фактів чи ознак вчинення самовільних рубок у лісі, не інформував керівництво ДП «Голованівського лісового господарства» чи правоохоронні органи про факти чи ознаки незаконних рубок на території ввіреного йому під охорону майстерського обходу.

Внаслідок, службової недбалості, та неналежного виконання ОСОБА_4 своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, у період з 20 січня 2020 до 10 червня 2020 на території переданих йому під охорону виділу 2 кварталу № 58 Голованівського лісництва ДП «Голованівське лісове господарство» невстановлені на даний час особи здійснили незаконну вирубку 307 дерев.

Таким чином, внаслідок неналежного виконання ОСОБА_4 , своїх службових обов`язків по забезпеченню збереження не призначених для вирубування дерев, не здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів та запобігання порушення законодавства у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, своєчасного виявлення таких порушень і не вжиття відповідних заходів щодо їх усунення, Державному бюджету заподіяно збитки у розмірі 2 505 637,08 гривень, чим заподіяно тяжких наслідків охоронюваним законом державним інтересам.

20.08.2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які неможливо запобігти шляхом застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

В судовому засіданні прокурор підтримав дане клопотання та просив про його задоволення.

У судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те що підозра пред`явлена його підзахисному є необґрунтованою, оскільки у матеріалах кримінального провадження, міститься Акт перевірки Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області №9/11-20 від 25.03.2020, яким зафіксовано факт вирубки 296 дерев, не вимічених у рубку у кварталі 58 виділу 2 Голочанського лісництва ДП «Голованівське лісове господарство» під час здійснення лісогосподарських заходів - санітарно-вибіркової рубки у 2019 році, у той час, як ОСОБА_4 було призначено на посаду майстра лісу у січні 2020 року.

Зазначив, що слідчим до клопотання не додано жодних, належних та допустимих доказів, як на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у скоєнні інкримінованого кримінального правопорушення, так і на підтвердження наявності ризиків, на існування яких посилається слідчий у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що вказане клопотання задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У судовому засіданні встановлено, що 10.04.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000843 внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України.

20.08.2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а саме в службовій недбалості, тобто у неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків, через несумлінне ставлення до них, що завдало тяжких наслідків.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України підтверджується: протоколами допитів свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , від 06.07.2020; протоколами допитів свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 від 21.07.2020; протоколами огляду місця події від 13.04.2020, від 08.05.2020, від 10.06.202; висновком експерта інженерно - екологічної експертизи №3233/3361/20-27 від 18.08.2020, актом прийому - передачі дільниці № 5 від 20.01.2020, актом осінньої ревізії лісового обходу № 5 Голочанського лісництва ДП «Голованівське лісове господарство», актом весняної ревізії ревізії лісового обходу № 5 Голочанського лісництва ДП «Голованівське лісове господарство» від 30.03.2020, наказом директора ДП «Голованівське лісове господарство» № 6-к від 20.01.2020 про переведення ОСОБА_4 на посаду майстра лісу; посадовою інструкцією майстра лісу Голочанського лісництва від 20.01.2020, договором про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 20.01.2020, листом-претензією Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області за № 9-0/1070 від 06.04.2020 про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок неналежної охорони постійним лісокористувачем, що призвело до незаконної вирубки дерев у кварталі 58 виділ 2 Голочанського лісництва ДП Голованівське лісове господарство».

Слідчий суддя критично оцінює доводи сторони захисту про необґрунтованість підозри ОСОБА_7 , оскільки оцінка достатності доказів на обґрунтування підозри особи у вчиненні злочину на стадії досудового розслідування має менший стандарт доведеності у порівнянні з доведеністю винуватості особи у вчиненні злочину поза розумним сумнівом за результатами судового розгляду.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Європейський суд з прав людини у рішенні «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» 12244/86; 12245/86; 12383/86, 30 серпня 1990 р. зазначив «…наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин».

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що докази надані стороною обвинувачення доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Крім того, з матеріалів клопотання, слідчий суддя приходить до переконання про доведення прокурором існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину у сфері службової діяльності, за який передбачено покарання на строк до п`яти років позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування, у тому числі за межами країни чи на непідконтрольній на даний час Україні території.

Вживти заходи впливу на свідків, які є його колегами та інших осіб з метою зміни останніми показань та спотворення вже зібраних доказів.

При цьому, слідчий суддя приходить до висновку, щодо недоведеності зі сторони слідчого наявність ризику передбаченого п. п.2, 4,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Так у своєму клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_4 , використовуючи свої соціальні та службові зв`язки, набуті під час його праці в ДП «Голованівське лісове господарство» , може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, що матиме негативний вплив на хід досудового слідства та судового розгляду кримінального провадження.

Крім того, стверджує, що ОСОБА_4 , здійснюючи вплив на свідків. з метою схиляння їх до дачі неправдивих показів, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з цим, слідчим на підтвердження існування вказаних ризиків як до клопотання так і прокурором в судовому засіданні не надано будь-яких належних та допустимих доказів.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється більше чотирьох місяців, та враховуючи суть та підстави повідомленої ОСОБА_4 підозри, слідчим не зазначено, які речі та документи які мають істотне значення для встановлення його обставин, вона має намір віднайти та вилучити на даній стадії кримінального провадження, та які можуть бути знищені чи спотворені підозрюваним.

Одночасно, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим у клопотанні та прокурором при його розгляді не доведено неможливість запобігти зазначеним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж цілодобового домашнього арешту.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, які гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями ч.3 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, у разі якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті.

З урахуванням встановлених обставин, даних про особу підозрюваного, той факт, що ОСОБА_4 раніше не судимий, за місцем проживання та роботи характеризується позитивно, одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, а отже має соціально сталі зв`язки, слідчий суддя приходить до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 та запобігти зазначеним ризикам, можливо шляхом обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, у межах строку досудового розслідування.

При цьому, слідчий суддя, вважає безпідставними посилання слідчого у клопотанні та прокурора у судовому засіданні на те, що такий запобіжний захід, як особисте зобов`язання не може бути застосований до ОСОБА_4 , оскільки є найбільш м`яким запобіжним заходом та не відповідає тяжкості злочину, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , та наслідкам, які були завдані його вчиненням, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні не тяжкого злочину, має позитивні характеристики та міцні соціально сталі зв`язки.

Керуючись ст.ст. 176-178, 179, 193, 194, 196,309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, запобіжний захід особисте зобов`язання.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд в залежності від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання, роботи;

- утриматися від спілкування зі свідками, щодо обставин кримінального провадження.

Попередити ОСОБА_4 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді в частині покладення на ОСОБА_4 обов`язків діє у межах строку досудового розслідування до 20.10.2020 року

Здійснення контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_4 покласти на слідчого ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду, протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1