Справа № 185/7147/20
Провадження № 1-кс/185/1516/20
17 жовтня 2020 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , у присутності підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного в скоєнні злочину передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, маючого середню освіту, не працюючого, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_7 , 2012 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -
Клопотанням слідчого погодженим з прокурором Павлоградської місцевої прокуратури, порушується питання про застосування до підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Відповідно до матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, ОСОБА_6 , маючи злочинний умисел на незаконне придбання та зберігання особливо небезпечних наркотичних засобів з метою збуту, та їх незаконний збут, при невстановлених слідством обставинах, незаконно придбав подрібнену речовину, рослинного походженнязеленого кольору, загальною масою 3, 3469 г, яка у своєму складі містить особливо небезпечний наркотичний засіб «канабіс» загальною масою 3, 0485 г, обіг якої відповідно до «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого Постановою КМУ №770 від 06.05.2000 року (із змінами та доповненнями) заборонено. Усвідомлюючи, що дана подрібнена речовина зеленого кольору у своєму складі містить особливо небезпечний наркотичний засіб «канабіс», ОСОБА_6 , переніс її до салону автомобіля «ВАЗ-2110», д/н НОМЕР_1 , сірого кольору, який перебуває на праві власності у останнього, де розфасував її у 15 сліп-пакетів, та після чого незаконно зберігав у вищевказаному транспортному засобі з метою подальшого незаконного збуту між мешканцями м. Павлограда, в супереч Закону України «Про обіг в Україні наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів» і Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними», з внесеними до них змінами.
В подальшому, в період часу з 17 години 41 хвилин до 19 години 32 хвилин 15.10.2020 проведено санкціонований обшук автомобіля «ВАЗ-2110», д/н НОМЕР_1 , сірого кольору, який перебуває на праві власності у ОСОБА_6 , який на момент обшуку перебував біля буд №2, що по вул. Добролюбова м. Павлограда Дніпропетровської обл. В ході обшуку салону вказаного автомобіля, під переднім пасажирським сидінням було виявлено та вилучено 15 (п`ятнадцять) сліп-пакетів, заповнених подрібненою речовиною рослинного походження зеленого кольору, загальною масою 3,3469 г., яка містить у своєму складі особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якої заборонено «канабіс», загальною масою 3,0485 г.
Таким чином, ОСОБА_6 , з корисливої зацікавленості, з метою отримання наживи від незаконного продажу наркотичних засобів, незаконно придбав та зберігав з метою подальшого збуту особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено «канабіс», тим самим порушивши вимоги Закону України «Про обіг в Україні наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів» і Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними», з внесеними до них змінами.
На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваного ОСОБА_6 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою у зв`язку з обґрунтованою підозрою у вчиненні ним злочину, враховуючи ймовірну тяжкість покарання у вигляді позбавлення волі підозрюваного, у разі визнання його винуватим у злочині, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від шести до десяти років з конфіскацією майна. Перебуваючи під загрозою застосування суворого покарання, останній у разі доведеності його вини у вигляді позбавлення волі останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, ОСОБА_6 може впливати на свідків у даному кримінальному проваджені з метою схилення до зміни показів на свою користь та вчинити інше кримінальне правопорушення.
У судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, просив його задовольнити.
Прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні підозру не визнав. Пояснив, що на даний час він із родиною проживає у АДРЕСА_2 , працює він у батька, який є приватним підприємцем. Звідки в його автомобілі з`явилися наркотичні засоби йому не відомо. Просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Крім того, заявив, що йому працівниками поліції були спричинені тілесні ушкодження.
Захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки ризики заявлені стороною обвинувачення не доведені. Так ризик впливу на понятих взагалі не передбачений КПК України. Твердження слідчого про слабкі соціальні зв`язки також не відповідає дійсності. ОСОБА_6 має у спільній власності з дружиною квартиру у АДРЕСА_2 де і проживає разом із родиною, має зареєстроване місце проживання.
Свідок ОСОБА_8 допитана в судовому засіданні з приводу місця проживання підозрюваного пояснила, що вони з чоловіком у лютому придбали квартиру по АДРЕСА_2 . Документи на квартиру на даний час надати не може. Чоловік неофіційно працює у його батька, займається сільським господарством. Періодично виїжджає на роботу до АДРЕСА_3 і деякий час живе там потім повертається на квартирі до м. Павлограда.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.
Встановлено, що ОСОБА_6 було затримано 15 жовтня 2020 року о 17:20 год. працівниками поліції, тому згідно ст. 209 КПК України момент затримання вважається о 17:20 год. 15 жовтня 2020 року.
16 жовтня 2020 року ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
16 жовтня 2020 року підозрюваним було отримано копію клопотання з доданими матеріалами про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно п.п. 1-5 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.
При цьому враховується, що, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 2004 року у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30 серпня 1998 року у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
ЄСПЛ визнав допустимими підставами для взяття й тримання особи під вартою наявність із боку підозрюваного таких загроз, як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину. Проте й у цих випадках ЄСПЛ наголошує на тому, що наявність відповідних ризиків, які слугують підставою тримання підозрюваного під вартою, повинна бути доведена в кожному конкретному випадку.
Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , вагомість наявних доказів вчинення ним кримінального правопорушення, тяжкість покарання що загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, враховуючи його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_6 не має постійного місця роботи, не має реєстрації на території м. Павлограда, з його слів та слів його дружини фактично проживає за адресою АДРЕСА_2 , однак доказів на підтвердження проживання чи документів на підтвердження права власності на квартиру суду не надано, що в свою чергу свідчить про нестійкість соціальних зв`язків.
Таким чином, суд вважає цілком доведеним існування як ризику переховування від слідства, незаконного впливу на свідків в даному кримінальному провадженні так і ризику вчинення ОСОБА_6 іншого кримінального правопорушення.
Крім того, слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений слідчим суддею, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, що йому інкримінуються.
Відтак, приходжу до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваного у вчиненні тяжкого злочину.
Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.
У чинність ч. 4 с. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи, що злочин у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 згідно ст. 12 КК України належить до тяжких злочинів, обставини вчиненого злочину, майновий стан підозрюваного та ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, суд вважає за необхідне застосувати до нього розмір застави 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків, що передбачено ч. 3 ст. 182 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 184, 186, 193, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, маючого середню освіту, не працюючого, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_7 , 2012 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту затримання а саме з 17.20 год. 15 жовтня 2020 року до 17 год. 20 хв. 14 грудня 2020 року.
Встановити ОСОБА_9 заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 168 160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) грн., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.
Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_6 з-під варти у зв`язку з внесенням застави. Після внесення застави підозрюваний ОСОБА_6 буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 обов`язки:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
2) не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, суду з м. Павлоград, Дніпропетровської області.
У разі внесення застави, строк дії покладених на ОСОБА_6 обов`язків не може перевищувати двох місяців.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом.
У випадку невиконання підозрюваним ОСОБА_6 , покладених обов`язків, застава буде звернута в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Зобов`язати слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 відповідно до п. 1, ч. 6, ст.. 206 КПК України, провести судово-медичне обстеження ОСОБА_6 .
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Cлідчий суддя: ОСОБА_1