ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2540/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" липня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києвіклопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні №0003686 від 10.07.2020, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК У країни, -

В С Т А Н О В И В:
13 липня 2020 року слідчий СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Київської міської прокуратури № 2, звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту чорні кросівки, зелені шорти, чорну футболку, чорну кепку, чорну сумку мобільний телефон «IPhone XR» ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , з сім-карткою «лайфселл» НОМЕР_3 , газовий балончик та перочинний розкладний ніж, що було вилучено слідчим слідчого відділу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві під час огляду місця події в службовому кабінеті № 317 Дарницького УП, що по вул. Кошиця, 3-а в м. Києві.
Матеріали клопотання надійшли до суду та передані слідчому судді 13.07.2020.
З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що в провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУ НП у місті Києві розпочато кримінальне провадження №0003686 від 10.07.2020, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Клопотання слідчим обґрунтовано тим, що 09.07.2020 року близько 22 год. 00 хв. за адресою: м. Київ, вул. Вербицького, 1 ОСОБА_4 наніс ножові поранення ОСОБА_6 , спричинивши йому тяжкі тілесні ушкодження.
11 липня 2020 року у межах даного кримінального провадження в службовому кабінеті № 317 Дарницького УП, що по вул. Кошиця, 3-а в м. Києві було проведено огляд місця події, де у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 при його добровільній згоді було вилучено: чорні кросівки, зелені шорти, чорну футболку, чорну кепку, чорну сумку, мобільний телефон «IPhone XR» ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , з сім-карткою «лайфселл» НОМЕР_3 , газовий балончик та перочинний розкладний ніж.
Клопотання обґрунтовано слідчим тим, що вилучені під час особистого огляду вказані речі є речовими доказами, оскільки можуть містити на собі, сліди біологічного походження та інформацію, яка може посприяти розкриттю вказаного кримінального правопорушення, тому з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження звертається до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно.

У судове засідання слідчий з`явився вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити з викладених у ньому підстав.

Власник майна ОСОБА_4 у судовому засіданні у частині задоволення клопотання про накладення арешту на мобільний телефон «IPhone XR» заперечував, в іншій частині на вилучені у нього речі не заперечував.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вислухавши слідчого та володільця майна, слідчий суддя приходить до переконання про часткове задоволення клопотання, за наступних підстав.
Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (ст. 84 КПК України).
У відповідності до ч. ч. 1, 2 ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілиму порядку, передбаченому цим Кодексом. Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора (ст. 132 КПК України).
Зокрема п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачений такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду (ч. 2 ст. 168 КПК України).
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України).
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 Кодексу.
Постановою слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві від 11.07.2020 вилучене майно у ході проведення огляду, визнано речовими доказами у відповідності до ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
У клопотанні слідчий наводить мету та підставу для накладення арешту на вилучене майно , перелік яких зазначено слідчим у клопотанні, а саме, з метою забезпечення збереження речових доказів.
Абзацом 2 ч. 5 ст. 171 КПК України передбачено, що у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
З матеріалів клопотання слідує, що майно було вилучено 11.07.2020, а із клопотанням до слідчого судді слідчий звернувся 13.07.2020, тобто на наступний робочий день суду, що підтверджується штампом вхідної канцелярії суду, а відтак клопотання подано у межах установленого процесуального строку та слідчим дотримано вимоги ст.ст. 167, 168, 171 КПК України.
Окрім того, слідчим у клопотанні наведено вагомі доводи, які свідчать, що тимчасово вилучене майно (чорні кросівки, зелені шорти, чорну футболку, чорну кепку, чорну сумку, газовий балончик та перочинний розкладний ніж) у ході проведення огляду у службовому кабінеті № 317 Дарницького УП, що по вул. Кошиця, 3-а в м. Києві. має відношення до кримінального провадження, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.
Зважаючи на те, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на чорні кросівки, зелені шорти, чорну футболку, чорну кепку, чорну сумку, газовий балончик та перочинний розкладний ніж, та підстави вважати, що тимчасово вилучене майно у ході проведення огляду є речовим доказом у кримінальному провадженні, враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, наслідки арешту майна для інших осіб, слідчий суддя вважає, що подане клопотання підлягає частковому задоволенню, оскільки документи додані до клопотання свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження речових доказів, до того ж, будь-яких негативних наслідків, які можуть негативно позначитися на інтересах власника майна та інших осіб від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.
У частині накладення арешту на мобільний телефон «IPhone XR» ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , з сім-карткою «лайфселл» НОМЕР_3 , слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим не надано такого обсягу вагомих доказів та не доведено, що потреби досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, за умови, що матеріали кримінального провадження за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи осіб, про який йдеться в клопотанні.
Відповідні дані мають міститися в клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167-168, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання-задовольнити частково.

Накласти арешт на чорні кросівки, зелені шорти, чорну футболку, чорну кепку, чорну сумку, газовий балончик та перочинний розкладний ніж, які вилучено під час проведення огляду 11.07.2020 у службовому кабінеті № 317 Дарницького УП, що по АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії вказаної ухвали слідчого судді.
Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: