Справа № 538/1636/20
Провадження №1-кп/548/258/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.10.2020 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

обвинуваченого - ОСОБА_4

захисника - адвоката ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Хорол кримінальне провадження № 0000029 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

24.09.2020 року до Хорольського районного суду Полтавської області для розгляду надійшло кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000029 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.09.2020 року дану справу передано судді ОСОБА_1 .

Ухвалою судді від 24.09.2020 року № 0000029 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України прийнято до свого провадження та призначено до підготовчого судового засідання.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому строком на 60 днів, оскільки підстави для зміни міри запобіжного заходу відсутні, встановлені ризики слідчим суддею, на даний час, не відпали, як наслідок, обставини визначені п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України, на його переконання є дійсними.

У судовому засіданні обвинувачений та його захисник заперечували проти продовження запобіжного заходу . Крім того, захисник просив застосувати до обвинуваченого більш м"який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, приходить до наступного.

Враховуючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання обвинуваченого винуватими в інкримінованому йому злочині, майновий стан, а також відсутність даних про зменшення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, у суду відсутні обґрунтовані підстави вважати, що на даний час зникли ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України. Крім того, вказане свідчить про те, що обвинувачений, в разі звільнення з-під варти, може продовжити злочинну діяльність, переховуватися від суду або від виконання процесуальних рішень. Також у справі залишаються не допитані свідки, а тому у суду є підстави вважати, що обвинувачений, у разі звільнення з-під варти, може впливати на них.

Одночасно, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, зокрема ті, що перелічені цією статтею. Так, суд враховує, зокрема, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, наявність судимостей.

Також при цьому суд враховує, що запобіжний захід має на меті, зокрема, попередження спроби особи вчиняти дії щодо перешкоджання здійсненню правосуддя, а не бути лише наслідком такого перешкоджання.

Зважаючи на те що пред`явлене ОСОБА_4 обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Одночасно судом враховується практика Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. Вирішуючи це питання, суд своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства. Так, у даному випадку кримінальне правопорушення яке інкримінується обвинуваченому ОСОБА_4 є тяжким злочином. На думку суду конкретним суспільним інтересом, який превалює над принципом поваги до свободи особистості є забезпечення конституційних засад спрямованих на захист найвищих соціальних цінностей в Україні. Таким чином, суд вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому.

На даному етапі судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що необхідність у раніше застосованому обвинуваченому запобіжному заході у вигляді тримання під вартою на даний час відпала, суду не надано переконливих доказів щодо необхідності скасування запобіжного заходу обвинуваченому.

З урахуванням викладеного суд вважає, що тримання під вартою в даному випадку не виходить за межі розумного строку , відсутності можливості до вищезазначеної дати завершити судовий розгляд та відсутності доказів, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено, суд вважає за необхідне ОСОБА_4 продовжити дію існуючого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, але на строк, що не перевищує 60 днів, тобто з 07.10.2020 року до 05.12.2020 року, включно.

Керуючись ст.ст. 314, 315, 316, 317, 331 КПК України, суд-

УХВАЛИВ :

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ст.121 ч.1 КК України, продовжити на 60 днів,тобто з 07.10.2020 року до 05.12.2020 року, включно.

У задоволенні клопотання ОСОБА_5 про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, - відмовити.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Головуючий: ОСОБА_1