Справа № 754/9446/20
У Х В А Л А
Іменем України

31 липня 2020 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в м.Києві клопотання ОСОБА_3 про арешт майна,
ВСТАНОВИВ:

28.07.2020р. ОСОБА_3 звернувся до Деснянського районного суду м.Києва з клопотанням про арешт квартири АДРЕСА_1 , з метою забезпечення виконання рішення суду від 28.04.2020р. про скасування постанови слідчого Деснянського УП ГУ НП в м.Києві від 22.09.2018р. про закриття кримінального провадження №0007466 від 10.06.2017р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.125 КК України.

В судове засідання по розгляду клопотання заявник ОСОБА_3 , прокурор не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином, відповідно до ст.172 ч.1 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Власник майна про розгляд клопотання не повідомлявся, оскільки в клопотанні відсутні дані про власника майна про арешт якого звернувся з клопотанням заявник.

Дослідивши доводи клопотання, долучені до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання, виходячи з наступного.

Згідно ст.170 ч.2 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Згідно ст.171 ч.3 КПК України, у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження для відшкодування шкоди, повинно бути зазначено розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог, докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Зі змісту поданого ОСОБА_3 клопотання про арешт майна не вбачається про те, що внаслідок вчиненого кримінального правопорушення йому було завдано матеріальну шкоду та ним в рамках кримінального провадження було подано цивільний позов про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Правової підстави накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження з метою виконання рішення суду про скасування постанови про закриття кримінального провадження, як заявник посилається в своєму клопотанні, діючими вимогами КПК України не передбачено.

Крім того, в клопотанні відсутні відомості про власника квартири АДРЕСА_1 , яку ОСОБА_3 в своєму клопотанні просить арештувати та не долучені документи, які підтверджують право власності на вказану квартиру.

За таких обставин клопотання про арешт майна задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.170,171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_3 про арешт майна.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: