У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Іршанськ Володарсько-Волинського району (на даний час Хорошівського району) Житомирської області, українця, громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, розлученого, має неповнолітню дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає з матір`ю, раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.121, ч.4 ст.296 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , в обґрунтування якого зазначає, що у провадженні СУ Головного управління Національної поліції в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0000173 від 21.06.2020, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками злочинів, передбачених ч.1 ст.115, ч.4 ст.296 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що 21.06.2020 року, близько 00.05 год., поблизу кафе Шутерс, розташованого за адресою: смт. Іршанськ Хорошівського району Житомирської області, вул. Шкільна, 1 між ОСОБА_5 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння, та ОСОБА_8 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин розпочався словесний конфлікт, який переріс в бійку між ОСОБА_5 з однієї сторони, ОСОБА_8 та особами, що були з ним, з іншої. Під час бійки у ОСОБА_5 виник намір на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 та особам, що перебували з ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , умисно, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, за допомогою заздалегідь заготовленого предмету для нанесення тілесних ушкоджень, а саме ножа, наніс удари по тілу ОСОБА_8 та особам, що були з ним, унаслідок чого ОСОБА_9 отримав рани на грудній клітці та лівій нижній кінцівці, які відносяться до легких тілесних ушкоджень із короткочасним розладом здоров`я; ОСОБА_10 отримав рани на обличчі, шиї, які відносяться до легких тілесних ушкоджень із короткочасним розладом здоров`я; ОСОБА_11 отримав синець та рану на сідниці, які відносяться до легких тілесних ушкоджень із короткочасним розладом здоров`я; ОСОБА_8 отримав проникаюче поранення черевної

стінки в лівій здухвинній ділянці зліва з пошкодженням тонкого кишківника, яке відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень; ОСОБА_12 отримав колото різану рану черевної стінки в здухвинній ділянці справа з пошкодженням сліпої кишки, яка відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень; ОСОБА_13 отримав колото різану рану правої половини грудної клітки, яка проникає в плевральну порожнину з пошкодженням міжреберної артерії та повним розсіченням реберної дуги, яка відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень; ОСОБА_14 отримала дві колото різані рани на черевній стінці зліва та поперековій ділянці зліва, які не проникають в черевну порожнину, які відносяться до легких тілесних ушкоджень із короткочасним розладом здоров`я; ОСОБА_15 отримав колото різану рану правої половини грудної клітки, а також колото різану рану верхньої третини лівого стегна з ушкодженням загальної стегнової артерії, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень.

У подальшому до місця події прибув ОСОБА_16 , який підбіг до ОСОБА_5 і намагався нанести останньому удар рукою по обличчі. В цей час у ОСОБА_5 виник умисел на вбивство ОСОБА_16 . Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_16 , ОСОБА_5 із застосуванням власного ножа, якого тримав у правій руці, умисно та цілеспрямовано, з метою позбавлення життя ОСОБА_16 , зі значною силою прикладення, наніс один удар клинком ножа в місце розташування життєво-важливих органів потерпілого в пахову частину тіла і таким чином умисно вбив останнього. Смерть ОСОБА_16 настала внаслідок колото-різаного ушкодження лівого стегна, яке ускладнилось гострою крововтратою.

Своїми умисними діями, які виразилися у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій особі, ОСОБА_5 вчинив злочин, передбачений ч.1 ст.115 КК України.

21.06.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.4 ст.296 КК України.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні відповідно до вимог КПК України доказами, а саме протоколами огляду місця події від 21.06.2020; протоколами обшуку від 21.06.2020; лікарським свідоцтвом про смерть №1715 від 22.06.2020; допитами в якості потерпілих ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ; висновками судово медичних експертиз; показаннями свідків ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 ; протоколами слідчих експериментів за участю ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_21 .

Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 закінчується 20.12.2020 року, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим, оскільки необхідно виконати вимоги ст.290 КПК України, надати доступ до матеріалів кримінального провадженні стороні захисту, потерпілим, скласти обвинувальний акт та направити його до суду.

Метою продовження застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідність запобігання наявних ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме те, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування, розуміючи, що він може бути засудженим до реальної міри покарання, з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того підозрюваний не має міцних соціальних зав`язків, які б утримували його від спроби покинути постійне місце проживання, розлучений, проживає сам. Після вчинення злочину ОСОБА_5 переховувався від органу досудового розслідування, у зв`язку з чим був оголошений в розшук. Також орган досудового розслідування не виключає можливості незаконного впливу зі сторони підозрюваного на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні з метою побудови власної версії захисту та виправдання своїх дій, в тому числі допитаних у кримінальному провадженні в якості свідків, які вказали на нього.

Характеристика кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 свідчить про високий ступінь ризику протиправного впливу підозрюваного на потерпілих та свідків. Крім того, підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки раніше судимий за вчинення тяжких умисних злочинів.

Зазначає, що неможливо застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою та просить продовжити строк застосування запобіжного заходу на 60 днів.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу технічними засобами.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали з підстав, зазначених у клопотанні. Пояснили також, що 15.12.2020 підозрюваному повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.121, ч.4 ст.296 КК України.

Також пояснили, що згідно доручення прокурора від 15.12.2020 досудове розслідування закінчено та підозрюваному і захиснику відповідно до вимог ст.290 КПК України надано доступ до матеріалів кримінального провадження для ознайомлення.

Підозрюваний у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, оскільки вважає себе винним частково.

Захисник у судовому засіданні у задоволенні клопотання просить відмовити, оскільки клопотання в частині наявності обґрунтованої підозри вважає безпідставним. Просить також врахувати, що підозрюваний характеризується позитивно, має неповнолітню дитину, потребує лікування у зв`язку з хворобою очей та мав намір працевлаштуватись.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

21.06.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.4 ст.296 КК України.

02.07.2020 ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

16.10.2020 ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира строк досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000173 від 21.06.2020 року продовжено до шести місяців, тобто до 21.12.2020 р.

19.10.2020 ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 до 20.12.2020 року включно без визначення розміру застави.

15.12.2020 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.121, ч.4 ст.296 КК України.

15.12.2020 досудове розслідування закінчено та підозрюваному і захиснику відповідно до вимог ст.290 КПК України надано доступ до матеріалів кримінального провадження для ознайомлення.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному

провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст.5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Стандарт, встановлений статтею 5 § 1(с) Конвенції, не передбачає, що поліція повинна мати достатні докази для пред`явлення обвинувачення на момент арешту (O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 36).

Факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для обґрунтування засудження чи навіть пред`явлення обвинувачення; це досягається на наступній стадії кримінального розслідування (Murray v. the United Kingdom, of 28 October 1994, § 55; K.-F. v. Germany of 27 November 1997, § 57; Erdagoz v. Turkey, of 22 October 1997, § 51).

Наявні у матеріалах клопотання докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, є достатніми та на час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу підтверджують наявність достатніх підстав вважати, що сталася подія кримінального правопорушення та ОСОБА_5 причетний до цієї події та обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.121, ч.4 ст.296 КК України, а також, що заявлені ризики не зменшилися та продовжують існувати.

Слідчий суддя враховує те, що підозрюваний ОСОБА_5 є раніше судимою особою, підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину, відповідно до постанови слідчого від 22.06.2020 був оголошений у розшук, не має міцних соціальних зав`язків за місцем проживання та офіційно не працює, що зумовлює відсутність законного джерела доходів, тому може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання; може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; може незаконно впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження; може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. При цьому, слід зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Так, у справі Ілійков проти Болгарії №33977/96 від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Будь-яких інших обставин, які би свідчили про наявність підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який, ніж тримання під вартою, не встановлено, а доводи підозрюваного та захисника не переважають над наявністю існуючих на момент розгляду клопотання ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 5 ст.177 КПК України.

Щодо строку продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, то у судовому засіданні встановлено, що відповідно до ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 16.10.2020 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 6 місяців, тобто, до 21.12.2020 року включно.

15.12.2020 року згідно доручення прокурора закінчено досудове розслідування у кримінальному провадженні та відповідно до вимог ст.290 КПК України надано стороні захисту доступ до матеріалів досудового розслідування для ознайомлення.

При цьому, згідно ч.3 ст.219 КПК України строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею.

Тобто, строк досудового розслідування у кількості 7 днів (з 15.12.2020 до 21.12.2020) з дня початку виконання ст.290 КПК України стороною захисту та підозрюваним не включається у строк досудового розслідування даного кримінального провадження, тому строк досудового розслідування в даному випадку продовжується на 7 днів з 22.12.2020 року.

Відповідно до ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Таким чином, клопотання слідчого слід задовольнити частково та продовжити підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування даного кримінального провадження.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_4 задовольнити частково.

Продовжити щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 28.12.2020 року, без визначення розміру застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1