14.08.2020 Справа № 756/847/17
Унікальний № 756/847/17
Провадження № 1-кп/756/147/20
У Х В А Л А
14 серпня 2020 року Оболонський районний суд м. Києва

у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

судді ОСОБА_2 ,

присяжних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

додаткових присяжних ОСОБА_6 ,

за участю секретаря ОСОБА_7

прокурорів ОСОБА_8 ,

представника потерпілої ОСОБА_9 ,

захисників ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,

обвинуваченого ОСОБА_13 ,

провівши судове засідання у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27, п.6, 11, 12 ч.2 ст.115 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Оболонського районного суду м. Києва знаходиться вищевказане кримінальне провадження.
13.08.2020 року через канцелярію суду прокурором було подано клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_13 строку тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_8 підтримали подане клопотання з підстав викладених в ньому, вказуючи на ризики передбачені ст. 177 КПК України.
Представник потерпілого ОСОБА_9 підтримав подане клопотання.
В судовому засіданні захисник ОСОБА_10 категорично заперечував щодо задоволення клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, наголосив, що наявність декількох запобіжних заходів, а саме у виді тримання під вартою в інших судах м. Києва та виришення питання про продовження запобіжного заходу в Оболонському районному судді м. Києва суперечить вимогами законодавства та практиці Європейського суду, звернув увагу суду, що ОСОБА_13 , близько десяти років утримується під вартою. Крім того, зазначив, що дане клопотання сторони обвинувачення подано з порушення ч. 5 ст. 201 КПК України, а тому має бути залишено без розгляду.
Захисник ОСОБА_11 заперечувала щодо задоволення даного клопотання, підтримала позицію захисника ОСОБА_10 , крім того, зазначила, що всі перелічені стороною обвинувачення ризики є надуманими, необґрунтованими та таким, що об`єктивно не підтверджуються жодним доказом.
В судовому засіданні захисник ОСОБА_12 детально проаналізувавши подане стороною обвинувачення клопотання просив відмовити в його задоволенні.
Обвинувачений ОСОБА_13 в судовому засіданні категорично заперечував проти задоволення даного клопотання та зазначив, що тривалий час незаконно утримується під вартою та на протязі всього часу утримання відчуває катування. Вказав, що клопотання ґрунтується на звинуваченнях, які містять припущення та фантазії сторони обвинувачення, на даний час в судовому засіданні стороною обвинувачення не було надано жодного доказу на підтвердження його винуватості у вчиненні інкримінованого діяння. Ризики на які посилається сторона обвинувачення також не доведені. Він незаконно утримується з метою дискредитації, та з метою його фізичного знищення, в цей час група високопосадовців позбавляє його та його родину статків та нерухомості. Оскільки кримінальне провадження щодо нього сфальсифіковане, він не причетний до жодного кримінально-караного діяння, тому свою невинуватість буде доводити перед судом та суспільством, за ради майбутнього своїх дітей. Крім того, вкотре звернув увагу суду присяжних, що незаконно утримується в умовах ІТТ, де йому не надається належна медична допомога, тому просив вжити заходів відповідно до норм КПК України та зобов`язати відповідні органи вжити заходів щодо переведення його для утримання в умовах СІЗО. Також вказав, що з боку працівників ІТТ щодо нього систематично застосовується катування, як у фізичному так і в моральному сенсі. Вказуючи, що тривалий час утримуючись під вартою не приймає участі у вихованні дітей, не має можливості підтримати свою дружину, яка за станом здоров`я потребує його допомоги та участі, а також зважаючи, що на протязі 6 місяців перебував без запобіжного заходу, при цьому не порушував своїх процесуальних обов`язків, просив відмовити в задоволенні заявленого клопотання та змінити йому запобіжний захід на будь-який альтернативний не пов`язаний з триманням під вартою. А також просив вжити заходів щодо припинення катування, надання йому належної медичної допомоги, а також вирішити питання щодо підстав застосування до нього заходів безпеки.
Згідно ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Відповідно до п.3 ч.3 ст.331 КПК України, під час здійснення судового провадження судом присяжних питання, передбачене цією частиною, вирішує головуючий.
Головуючий суддя, вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, встановив наступне.
Відповідно до ухвали суду обвинуваченому продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 11.09.2020 року включно.
Відповідно до ст. 186 КПК України клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Враховуючи наявність ризиків, передбачених у ст.177 КПК України, які були враховані під час обрання запобіжного заходу, особу обвинуваченого, який переховувався від слідства та суду, у зв`язку з цим стосовно ОСОБА_13 під час досудового слідства було проведено спеціальне досудове розслідування та під час судового розгляду ухвалою суду було ухвалено рішення про здійснення спеціального судового розгляду, також враховуючи, що ОСОБА_13 здійснив втечу з-під варти, а також інші обставини кримінального правопорушення, ступінь тяжкості злочину, що дає підстави зробити обґрунтоване припущення, що обвинувачений може ухилитись від явки до суду чи незаконно впливати на свідків, тому головуючий суддя, вважає за можливе продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи на даний час не зможуть забезпечити дотримання обвинуваченим процесуальних обов`язків під час розгляду кримінального провадження в суді.
Крім того, у даному випадку ризик втечі, є характеристикою ситуації, що має невизначеність результату, при можливій наявності несприятливих наслідків.
Відтак, ризик можливої спроби ОСОБА_13 переховуватись від суду не може бути спростований самими твердженнями захисників та обвинуваченого про те, що останній не має наміру для виїзду за межі України. Спроби переховуватися від суду тому і не реалізовані обвинуваченим реально, оскільки останній тримається під вартою з моменту затримання та у останнього не було такої можливості і тим більше таку можливість не можна допустити.
Відповідно до п. 219 Рішення ЄСПЛ у справі "Нечипорук і Йонкало проти України" суд зазначив, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною, не можна вирішувати абстрактно. Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з урахуванням її особливостей. Продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу (рішення у справі "Єчюс проти Литви").
Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. Продовжуючи строк тримання під вартою обвинуваченому, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права останнього, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, зокрема прав потерпілих у даному кримінальному провадженні.
Крім того, суд звертає увагу і на ту обставину, що дослідження доказів у кримінальному провадженні ще не завершено, як і не завершено і з`ясування обставин, встановлених під час кримінального провадження, та перевірку їх доказами, тобто не виконано вимоги ст. 363 КПК України.
Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України вважаю, що розмір застави визначати не слід, оскільки ОСОБА_13 обвинувачується у скоєнні злочину, пов`язаного із застосуванням насильства, який спричинив загибель людини.
З огляду на наведене, головуючий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, обвинуваченому ОСОБА_13 слід продовжити строк тримання під вартою.
Відповідно до ч.5 ст.201 КПК України, слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.
Оскільки стороною обвинувачення подане клопотання про продовження раніше обраного запобіжного заходу, а не про його зміну то підстав для залишення клопотання сторони обвинувачення без розгляду, в розумінні ч. 5 ст. 201 КПК України відсутні.
Разом з тим, у судовому засіданні ОСОБА_13 просить вжити заходів щодо встановлення підстав застосування до нього заходів безпеки у зв`язку з чим тривалий час утримується в умовах ІТТ де наражається на катування, а також, вказує на надання йому неналежної медичної допомоги.
Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 6 ст. 206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та: забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи; доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи.
Відповідно до ст. 49 Конституції України кожен має право на охорону здоров`я, медичну допомогу та медичне страхування, в тому числі і особи, які тримаються під вартою. Охорона здоров`я забезпечується державним фінансуванням відповідних соціально-економічних, медико-санітарних і оздоровчо-профілактичних програм, в тому числі і в державних установах Міністерства юстиції, якими є слідчі ізолятори, в яких створюються умови для ефективного доступного для ув`язнених медичного обслуговування.
Отже, за необхідності медична допомога надається підозрюваним, обвинуваченим в умовах слідчого ізолятора.
Враховуючи викладене, головуючий суддя, вважає за необхідне відреагувати на зазначене ОСОБА_13 повідомлення шляхом надіслання відповідного судового рішення, та з метою усунення факту ненадання медичної допомоги в умовах ІТТ, відповідно до п. п. 1, 2 ч. 6 ст. 206 КПК України, доручити керівництву ДУ «Центр охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України» в м.Києві та Київській області забезпечити проведення медичного обстеження обвинуваченого ОСОБА_13 .
Відповідно до ч.3 ст.1 ЗУ «Про попереднє ув`язнення», тримання осіб, взятих під варту, відповідно до завдань кримінального судочинства здійснюється на принципах неухильного додержання Конституції України, вимог Загальної декларації прав людини, інших міжнародних правових норм і стандартів поводження з ув`язненими і не може поєднуватися з навмисними діями, що завдають фізичних чи моральних страждань або принижують людську гідність.
Тому, головуючий суддя, вважає за необхідне відреагувати на зазначені ОСОБА_13 повідомлення про неналежне утримання останнього під вартою, порушення порядку та умов тримання під вартою, а також посилання останнього на систематичне катування обвинуваченого в умовах ІТТ, та доручити Офісу генерального прокурора України провести перевірку викладених фактів.
Крім того, головуючий суддя, вважає за необхідне доручити Офісу генерального прокурора України перевірити заяву обвинуваченого ОСОБА_13 щодо законності та підстав застосування до нього заходів безпеки відповідно до ст. 22 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві».
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 194, 206, 331, 372 КПК України, головуючий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою задовольнити.
Продовжити ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 12.10.2020 року включно.
Доручити керівництву ДУ «Центр охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України» в м.Києві та Київській області забезпечити проведення медичного обстеження обвинуваченого ОСОБА_13 .
Доручити Офісу генерального прокурора України провести перевірку фактів неналежного утримання ОСОБА_13 під вартою, порушення порядку та умов тримання під вартою, а також посилання останнього на систематичне катування в умовах ІТТ.
Доручити Офісу генерального прокурора України перевірити заяву обвинуваченого ОСОБА_13 щодо законності та підстав застосування до нього заходів безпеки відповідно до ст. 22 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві».
Про наслідки проведених перевірок повідомити суд та обвинуваченого ОСОБА_13 .
Ознайомити та вручити обвинуваченому під розпис копію ухвали про продовження запобіжного заходу.

Головуючий суддя ОСОБА_1