Провадження № 1-кс/752/9696/20
У Х В А Л А

07.12.2020 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання ст.слідчого СУ ГУ НП у м.Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.3 ст. 369-2 КК України, ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000498 від 02.11.2020 р.,

в с т а н о в и в:

ст.слідчий СУ ГУ НП у м.Києві ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.3 ст. 369-2 КК України, ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000498 від 02.11.2020 р.

Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_8 працює приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, та здійснює свою діяльність по вул. Щекавицька, 34-А в м. Києві.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про нотаріат» нотаріусу забороняється використовувати свої повноваження з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття обіцянки чи пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб.

Крім того встановлено, що ОСОБА_9 відповідно до договору купівлі-продажу від 20.02.2017 є власником земельної ділянки площею 5,1 га, що розташована в смт. Коцюбинське Київської області. На даній земельній ділянці розташовані нежитлові будівлі загальною площею 14790 кв.м., які належать ОСОБА_9 на підставі рішення Феодосійського міського суду АР Крим від 11.09.2000, що вступило в законну силу.

У зв`язку з тим, що БТІ на даний час не здійснює реєстрацію нерухомого майна, ОСОБА_9 вирішив зареєструвати вказані нежитлові будівлі, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , у відповідності до вимог чинного законодавства України, тобто в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Для проведення реєстрації вказаних нежитлових будівель ОСОБА_9 в середині вересня 2020 року, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, попросив допомоги у свого ділового партнера - ОСОБА_10 , який по телефону звернувся до раніше знайомого йому приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_8 , яка здійснює свою діяльність в офісі за адресою: АДРЕСА_2 . На прохання нотаріуса ОСОБА_8 , ОСОБА_10 скинув фото-копії документів (рішення суду, довідку Феодосійського БТІ, техпаспорти, довідку про присвоєння адреси та висновок про можливість поділу) на електронну адресу ОСОБА_6 , оскільки ОСОБА_8 порадила його як особу, яка зможе швидко провести необхідну реєстрацію.

В цей час у ОСОБА_8 виник умисел на одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, а саме на завідувача сектору державної реєстрації - державного реєстратора відділу адміністративних послуг Сквирської райдержадміністрації Київської обл. ОСОБА_11 .

Після цього, ОСОБА_8 повідомила ОСОБА_10 , що у зв`язку із набуттям права власності на вказане нерухоме майно на підставі рішення Феодосійського міського суду АР Крим від 11.09.2000, при здійсненні реєстрації в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно можуть виникнути проблеми, які ОСОБА_6 допоможе вирішити, оскільки має відповідні зв`язки в органах Міністерства юстиції України, тим самим висловила пропозицію надати їй неправомірну вигоду завплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави. При цьому, ОСОБА_8 повідомила, щопід час проведення державної реєстрації права власності необхідно окремо сплати адміністративний збір в сумі 210-10510 грн. (в залежності від термінів виконання).

23.09.2020, продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел, направлений на одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_10 для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, ОСОБА_8 під час листування через месенджер, зі свого номеру телефону на номер телефону ОСОБА_10 надіслала повідомлення, в якому зазначила, що за сприяння у вирішенні вказаного питання, а саме у проведенні реєстраційних дій, вона хоче отримати 55 000 доларів США (що відповідно до курсу НБУ на 23.09.2020 становить 1 551 324,5 грн.), на що ОСОБА_10 їй відмовив.

Після цього, 26.10.2020 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_8 , продовжуючи свої злочинні дії, під час листування у месенджері «WhatsApp» запропонувала ОСОБА_10 надати їй неправомірну вигоду в сумі 45 000 доларів США (що відповідно до курсу НБУ на 26.10.2020 становить 1 273 099,5 грн.), на що ОСОБА_10 повторно відмовив.

Після цього, вступивши у злочину змову із громадянином ОСОБА_6 , ОСОБА_8 зателефонувала ОСОБА_10 на телефон через месенджер «WhatsApp» та запросила останнього на зустріч 28.10.2020 о 14:00 год. до кафе «Пікнік» по вул. Кирилівська, 15 в м. Київ.

В подальшому, відповідно до попередньої домовленості, 28.10.2020 о 14:00 год. ОСОБА_10 прибув до кафе «Пікнік» по вул. Кирилівська, 15 вм. Київ, де на нього чекали ОСОБА_8 та невідомий йому чоловік, якого ОСОБА_12 відрекомендувала йому як ОСОБА_13 . В ході даної зустрічі ОСОБА_8 повідомила ОСОБА_10 , що у зв`язку зі складністю вирішення вказаного питання, великою кількістю і площею будівель, допомогти зможе лише її знайомий, який був присутній на зустрічі, тобто ОСОБА_14 .

При цьому ОСОБА_6 та ОСОБА_8 повідомили, що за грошову винагороду вони допоможуть ОСОБА_10 у вирішенні питання проведення вказаних реєстраційних дій, які можуть здійснювати лише спеціально уповноважені реєстратори органів державної влади, з якими у ОСОБА_6 є відповідні зв`язки.

29.10.2020 о 12 год. 38 хв., під час листування у месенджері «WhatsApp» з номера телефону яким користується ОСОБА_6 , ОСОБА_10 надійшла вимога надання неправомірної вигоди в сумі 1 000 000 грн. (35 000 доларів США) за проведення оговорених реєстраційних дій.

Після цього, 11.11.2020 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_8 , під час листування у месенджері «WatsApp» повторно висловила вимогу ОСОБА_10 про надання неправомірної вигоди в сумі 42 000 доларів США (що відповідно до курсу НБУ на 11.11.2020 становить 1 181 065,2 грн.), за проведення вказаних реєстраційних дій та попросила про зустріч 12.11.2020 в кафе «Пікнік», що по вул. Кирилівська, 15 в м. Київ, пояснивши підвищення суми врахуванням винагороди за її послуги.

В подальшому, відповідно до попередньої домовленості, 12.11.2020 ОСОБА_10 прибув до кафе «Пікнік», де на нього вже чекали ОСОБА_8 та ОСОБА_6 . В ході зустрічі ОСОБА_8 , за попередньою змовою із ОСОБА_6 повторно повідомила ОСОБА_10 , що за грошову винагороду в розмірі 42 000 доларів США, вони допоможуть йому у вирішенні питання проведення вказаних реєстраційних дій, які можуть здійснювати лише посадові особи органів юстиції, де у ОСОБА_6 є відповідні зв`язки. При цьому частину вказаної суми в розмірі 20 000 доларів США (що відповідно до курсу НБУ на 12.11.2020 становить 563 220 грн.), в якості завдатку необхідно їм передати наступного дня, тобто 13.11.2020, а решту суми в розмірі 22 000 доларів США, необхідно їм передати пізніше, після проведення реєстраційних дій.

В подальшому, продовжуючи свої злочинні дії, на протязі тижня ОСОБА_10 неодноразово телефонував ОСОБА_6 та повідомляв, що чекає на гроші, де під час розмов було домовлено про зустріч з останнім 20.11.2020 в офісі ОСОБА_10 по АДРЕСА_3 для передачі необхідної суми грошових коштів.

20.11.2020 о 12 год. 56 хв., за попередньою домовленістю із ОСОБА_10 , ОСОБА_6 прибув до нього в офіс по АДРЕСА_3 , де останній повідомив, що на днях скаже ОСОБА_10 про час та місце проведення необхідних реєстраційних дій, після чого ОСОБА_10 передав ОСОБА_6 оригінали документів на нерухомість неправомірну вигоду в сумі 16 000 доларів США (що відповідно до курсу НБУ на 20.11.2020 становить 452 115,2 грн.), пообіцявши решту передати разом з другою частиною, на що ОСОБА_6 погодився та пішов із офісу.

Після цього ОСОБА_10 за попередньою домовленістю 03.12.2020 о 16:30 зустрівся в офісі ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_2 з ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , де ОСОБА_8 повідомила, що документи на реєстрацію ще не привезли і зустріч перенесена на 19:15 годину.

Цього ж дня 03.12.2020 о 19:01 години ОСОБА_8 , написала ОСОБА_10 в месенджеріWhatsApp, про те, що сума грошей їм потрібна в доларах і вони передадуть документи, за умови якщо сума буде в доларах, тобто обумовлений залишок суми складав 25 000 доларів США.

04.12.2020 р. приблизно о 20 год. 20 хв в приміщенні службового кабінету приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_15 , за адресою: м.Київ, вул..Щекавицька, 34а, ОСОБА_15 було затримано працівниками поліції та під час обшуку кабінету останньої виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 25000 доларів США, які ОСОБА_6 та ОСОБА_8 попередньо передав ОСОБА_10 .

Посилаючись на обґрунтованість підозри, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням застави в розмірі 1187630 гривень, а також покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

В ході судового розгляду прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити, посилаючись на обґрунтованість підозри, а також наявні ризики щодо можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, впливу на свідків, а також можливого перешкоджання проведенню досудового розслідування. Крім того, прокурор зазначив, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної і з врахуванням розміру неправомірної вигоди, яка була отримана, просить застосувати альтернативний запобіжний захід у виді застави в розмірі 1187630 гривень.

Захисники просили відмовити у задоволенні заявленого клопотання, оскільки ризики, на які посилався прокурор, не доведені жодними доказами. При вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу просили врахувати дані, що характеризують особу їй підзахисного та застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний підтримав захисників.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання та застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що Слідчим управлінням ГУ НП у м.Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000498 від 02.11.2020 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України,

05.12.2020 р. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України.

Звертаючись до суду, слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно з положеннями ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Під час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України, що підтверджується наступними доказами: протоколом обшуку від 04.12.2020 р., проведеного в кабінеті приватного нотаріуса, протоколом обшуку, проведеного у державного реєстратора ОСОБА_11 , протоколами допитів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 .

Слідчий суддя не надає оцінку належності, допустимості і достатності даних доказів, що долучені до клопотання, на підтвердження винності особи у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини підлягають встановленню в ході судового розгляду кримінального провадження, а лише оцінює в даному випадку їх достатність для підтвердження того, що підозрюваний може бути причетний до вчинення злочину.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, однак місце проживання є відмінним від місця реєстрації, не працює, на його утриманні знаходиться неповнолітня дитина, має місці соціальні зв`язки, раніше не судимий.
Також слідчий суддя приймає до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, що відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.
Звертаючись до суду слідчий просить застосувати до підозрюваного. запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування, впливати на свідків, перешкоджати іншим шляхом кримінальному провадженню.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Тяжкість злочину не є безумовною підставою для тримання особи під вартою без доведеності доцільності застосування такого запобіжного заходу та ступеня суспільної небезпечності даної особи.
В ході розгляду клопотання не знайшло свого підтвердження посилання слідчого на існування ризику щодо можливого перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню, таких доказів органом досудового розслідування надано не було.
Органом досудового розслідування не надано слідчому судді доказів, які б підтверджували суспільну небезпечність ОСОБА_6 , як особи, запобігти якій можливо лише ізолювавши в умови слідчого ізолятора.
Слідчий суддя, враховуючи ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може впливати на свідків, переховуватись від органу досудового розслідування. обставини, визначені ст.178 КПК України, вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри, відсутність доказів, які б свідчили про неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного, вважає, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту протягом певного періоду доби з покладенням обов`язків, передбачених п.п.1, 2, 3, 4, 8 ч.5 ст.194 КПК України надасть можливість запобігти наявним ризикам, забезпечить дієвість кримінального провадження та виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а крім того не призведе до порушення особистих прав підозрюваного та захистить суспільний інтерес.
Більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити, на думку слідчого судді, виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, враховуючи наявні ризики, характер вчиненого кримінального правопорушення.

З врахуванням викладених обставин в їх сукупності, приходжу до висновку про відсутність підстав для застосування до підозрюваного виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, і вважаю за можливе застосувати до останнього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з визначенням обов`язків, передбачених п.п. 1,2,3, 4, 8 ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193-196, 369-372 КПК України

у х в а л и в:

у задоволенні клопотання ст.слідчого СУ ГУ НП у м.Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.3 ст. 369-2 КК України, ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000498 від 02.11.2020 р. . відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_4 , в період часу з 21.00 год. до 07.00 год. наступної доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 8 ч.5 ст.194 КПК України, зобов`язавши:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не залишати межі населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утриматись від спілкування зі свідками та підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до органів міграційної служби паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Визначити строк дії ухвали в межах строку досудового розслідування до 03.02.2021 р.

Ухвалу надіслати до виконання до управління поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя