УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 120 201 051 000 002 67 від 18.07.2020, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Добропілля Донецької області, громадянин України, українець, з вищою освітою, який офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, без місця реєстрації, фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , судимий,

підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 2 ст. 185 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_5 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 22.07.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 185 КК України.

Слідчий вважав, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, а також вчинити нове кримінальне правопорушення.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний не заперечував проти задоволення клопотання слідчого.

Слідчий суддя, заслухавши думки учасників, вивчивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити, чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, на які вказує слідчий; чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність у діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що ОСОБА_4 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вчинити дії, спрямовані на ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Враховуючи відсутність у ОСОБА_4 офіційного та стабільного джерела доходу, у сукупності з корисливим спрямуванням інкримінованого злочину, вчиненого повторно, слідчий суддя вважає доведеним ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів сторін слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосований лише у разі, якщо особа підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Інкримінований підозрюваному злочин передбачає застосування такого покарання.

Отже, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, існуючі ризики, передбачені ст. 177 КПК, приводять слідчого суддю до переконання, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 .

Згідно з ч. 6 ст. 181 КПК строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений слідчим суддею в межах досудового розслідування.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для задоволення клопотання слідчого та застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, поклавши на нього такі обов`язок не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період з 23 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступного дня.

Відповідно до ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки:

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;

- докласти зусиль для пошуку роботи.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем мешкання ОСОБА_4 .

Строк дії цієї ухвали встановити по 22 вересня 2020 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1