233 Справа № 233/4145/20
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області
У Х В А Л А
підготовчого судового засідання
- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.1 ст.309 КК України ,-
В С Т А Н О В И В:
Прокурор ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні вважав за необхідне об`єднати вказані кримінальні провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 в одне провадження, з чим погодився прокурор ОСОБА_4 та проти чого не заперечували захисник і обвинувачений.
Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, приходить таких висновків.
Відповідно до ст.334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу. У разі якщо на розгляд місцевого суду надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.
Згідно ст. 217 КПК України у разі необхідності в одному провадженні можуть об`єднуватись матеріали… щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень…
Суд, вислухавши учасників судового провадження та дослідивши обвинувальні акти з реєстрами матеріалів досудових розслідувань, приходить таких висновків.
Кримінальні провадження підсудні Костянтинівському міськрайонному суду Донецької області, обвинувальні акти відповідають вимогам встановленим Кримінальним процесуальним кодексом України, підстави для закриття проваджень у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України, повернення обвинувальних актів прокурору та підстави для направлення обвинувальних актів для визначення підсудності - відсутні.
Порушень, що перешкоджають розгляду справи в суді та призначенню справи до слухання, не виявлено.
Відповідно до ст.315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст.314 КПК України, суд проводить підготовку до судового розгляду.
Прокурор ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про обрання обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, зважаючи на те, що на даний час існують ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ст.177 КПК України.
Копію клопотання і додані матеріали, відповідно до власного підпису, обвинувачений ОСОБА_6 отримав 09 вересня 2020 року.
Захисник ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора. Вважав, що ризики, на які посилається прокурор, на теперішній час перестали існувати. Належну процесуальну поведінку обвинуваченого можливо забезпечити шляхом застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки він є мешканцем м. Костянтинівки.
Обвинувачений ОСОБА_6 в підготовчому судовому засіданні погодився з клопотанням захисника та просив обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, тим самим заперечуючи проти клопотання прокурора.
Суд, вислухавши учасників судового провадження, дослідивши клопотання прокурора та додані матеріали, приходить таких висновків.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Згідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є, не тільки забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, але й запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Окрім того ч.1 ст.178 КПК України, зазначає, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, окрім інших також: вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання: репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.
Тож, суд, не роблячи передчасних висновків, щодо вини обвинуваченого ОСОБА_6 у інкримінованих кримінальних правопорушеннях, не даючи оцінки жодному доказу зібраному у справі, дійшов висновку про доцільність обрання останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, приймаючи до уваги наявність наступних ризиків:
- передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, ризику того, що суворість покарання за вчинення тяжкого кримінального правопорушення у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років може бути визнане ОСОБА_6 більш небезпечним ніж втеча, та те що м. Костянтинівка знаходиться у безпосередньої близькості до тимчасово неконтрольованої території України що унеможливить розшук підозрюваного ОСОБА_6 ;
- передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, ризику можливого незаконного впливу на свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , оскільки останні можуть бути йому відомі, та може впливати на них, погрожувати та залякувати, останніх з метою зміни ними показань, а також може викрити ОСОБА_10 , почати його залякувати, погрожувати, та іншим чином впливати, з метою зміни ним показань;
- передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, тобто ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, або продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення в період умовно-дострокового звільнення за попередньою судимістю, що свідчить про те що ОСОБА_6 на шлях виправлення не став. Крім того, ОСОБА_6 не має офіційних джерел доходів, не має міцних соціальних зв`язків, за місцем мешкання характеризується посередньо.
Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків переховування від суду, незаконного впливу на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого ОСОБА_6 , судом на теперішній час не встановлено.
Відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України», при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
На переконання суду, враховуючи викладені обставини, запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_6 за допомогою більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, неможливо.
На підставі викладеного та враховуючи, що згідно п.5 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочинів, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки, а більш м`яка міра запобіжного заходу не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_6 ; суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора, та залишити клопотання захисника і обвинуваченого без задоволення.
Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, обвинуваченого у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Розмір застави визначається щодо особи, обвинуваченого у вчиненні особливо тяжкого злочину - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Зважаючи на вищевикладені обставини, ступінь суспільної небезпечності кримінальних правопорушень, що інкримінуються обвинуваченому ОСОБА_6 , враховуючи майновий та сімейний стан останнього та наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому, відповідно до ч. 3 ст.183 КПК України, слід визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, а самеу розмірі 50 (п`ятидесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у сумі 105100 гривень, з покладенням на останнього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України .
Відповідно до ст. 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду, суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду, який має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.
Вислухавши думку учасників судового провадження про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду, суд вважає за можливе призначити судовий розгляд кримінального провадження на підставі обвинувальних актів у відкритому судовому засіданні.
Справа підлягає розгляду у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.
Враховуючи наведені вимоги діючого кримінального процесуального законодавства України, суд зазначає, що під час підготовчого судового засідання інших клопотань від учасників судового провадження, не надходило.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 183, 184, 193, 194, 314-316, 334,372 КПК України, суд,
П О С Т А Н О В И В:
Призначити об`єднане кримінальне провадження до розгляду у відкритому судовому засіданні на 01 жовтня 2020 року об 11 годині 00 хвилин у приміщенні Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області за адресою: Донецька область, м. Костянтинівка, пр. Ломоносова, 157, корпус 2.
В судове засідання викликати прокурора, захисника ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 - доставити конвоєм.
Клопотання прокурора ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Бахмутській установі виконання покарань №6» в Донецькій області на 60 (шістдесят) днів, тобто по 21 листопада 2020 року включно.
Визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_6 своїх процесуальних обов`язків, у сумі 105100 (сто п`ять тисяч сто) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Донецькій області.
У випадку звільнення з-під варти внаслідок внесення застави покласти на ОСОБА_6 обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися зі свого місця проживання без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками та іншими особами, які мають причетність до даного кримінального провадження, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну строком до 21 листопада 2020 року.
Клопотання захисника і обвинуваченого залишити без задоволення.
Копію ухвали вручити обвинуваченому і направити начальнику Державної установи «Бахмутській установі виконання покарань (№6)» в Донецькій області.
На ухвалу учасниками процесу, в частині обрання обвинуваченому запобіжного заходу, може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Суддя: ОСОБА_1