печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 листопада 2020 року Печерський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва Першого управління організації і процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань та нагляду за його оперативними підрозділами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :
22 жовтня 2020 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва Першого управління організації і процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань та нагляду за його оперативними підрозділами Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про арешт майна.
Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів здійснювалась.
В судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити.
Адвокат та власник майна з приводу задоволення клопотання заперечували, вказавши, що грошові кошти вилучені в останнього являються його заробітною платою
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.
Вивчивши клопотання, заслухавши учасників та дослідивши докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.
З матеріалів клопотання вбачається, що слідчими Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000785 від 24.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Досудовим розслідуванням установлено, що в період часу з 15.09.2020 по 20.10.2020, ОСОБА_5 , перебуваючи у місті Харкові, займаючи посаду старшого оперуповноваженого відділу Головного відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області (далі УСБУ в Харківській області), будучи службовою особою та працівником правоохоронного органу, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність своїй дій і їх правові наслідки, переслідуючи мету незаконного особистого збагачення, вимагав та через ОСОБА_7 отримав від ОСОБА_8 , неправомірну вигоду в загальному розмірі 5 000 (п`ять тисяч) доларів США, що відповідно до офіційного курсу Національного банку України еквівалентно 141 769,50 гривень, за вчинення в інтересах ОСОБА_8 дій з використанням свого службового становища, а саме за вирішення питання про встановлення і надання їй інформації щодо персональних даних осіб, які причетні до заволодіння її транспортним засобом, а також встановлення місцезнаходження та повернення їй автомобіля.
Вказані дії кваліфіковано за ч. 3 ст. 368 КК України, тобто у вимаганні та одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду та в інтересах третіх осіб будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища.
20.10.2020 о 21 годині 14 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Під час обшуку затриманої особи виявлено та вилучено:
-рукописні записи на 6 арк.;
-грошові кошти: 35 купюр номіналом 500 гривень; 14 купюр номіналом 200 гривень; 5 купюр номіналом 100 гривень; 2 купюри номіналом 50 гривень; 9 девять купюр номіналом 1 гривня;
-службове посвідчення працівника СБУ № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_9 ;
-мобільний телефон «Iphone»imei НОМЕР_2 та флеш-носій USB C/N НОМЕР_3 ;
-куртка, в якій перебував ОСОБА_5 в момент затримання (зі слідами речовими зеленого кольору).
21.10.2020 слідчим винесено постанову про визнання речовими доказами вилучених під час проведення обшуку речей та документів.
Вказані речі та документи мають значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Свідчення, викладені у клопотанні підтверджуються інформацією Головного оперативного управління Державного бюро розслідувань, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 20.10.2020 та протоколами допитів свідка ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а також іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя вивчивши матеріали провадження за клопотанням вважає, що є достатні підстави вважати, що майно, на арешті якого наполягає орган досудового розслідування, відповідає вимогам визначених ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки речі та предмети являються доказом злочину, а саме зберегли на собі його сліди та містять інші відомості (інформацію) які можуть бути використанні з метою встановлення істини та проведення всебічного, повного розслідування кримінального провадження, а також можуть слугувати доказами у встановленні певних обставин під час здійснення досудового розслідування, а відтак потреби органу дізнання виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна, як арешт майна.
При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
Крім того, слід зазначити, що вилучене під час огляду майно співвідноситься із обставинами кримінального провадження, а тому є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту вилучених під час слідчих дій речей та грошових коштів.
Слідчий суддя не приймає до уваги твердження власника майна, що грошові кошти вилучені у останнього є заробітною платою так, як власником не надано доказів на підтвердження вказаних обставин.
За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню, приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання про арешт майна задовольнити.
Накласти у кримінальному провадженні № 0000785 арешт на майно із забороною відчуження, розпорядження та користування даним майном, яке вилучене 20.10.2020, під час проведення огляду на ділянці місцевості, розташованої при виїзді з АЗС « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: м. Харків, проспект Московський, буд. 109а, під автомобілем MERСEDES-BENZ VITO білого кольору, д.н.з. НОМЕР_4 , що на праві приватної власності належить ОСОБА_10 , під час якого виявлено та вилучено кошти в сумі 2500 доларів США, що належать Управлінню фінансової діяльності та бухгалтерського обліку Державного бюро розслідувань.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1