Справа № 713/2010/20
Провадження №1-кп/713/198/20
УХВАЛА
іменем України

26.10.2020 м. Вижниця
Вижницький районний суд Чернівецької області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Вижниця клопотання прокурора Кіцманської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, уродженцю с. Долішній Шепіт Вижницького району Чернівецької області, зареєстрованому та жителю АДРЕСА_1 , не одруженому, не працюючому, раніше неодноразово судимому,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.307, ч.2 ст.307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вижницького районного суду перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000083 від 20.02.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 307 КК України та ч.2 ст.307 КК України, обвинувальний акт по якому надійшов до суду 22.10.2020р.

23.10.10.2020 року прокурор подав до суду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Вказувала, що ухвалою слідчого судді Вижинцького районного суду від 27.07.2020р. до ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, та у подальшому ухвалами від 21.09.2020р, та від 19.10.2020р. було продовжено вказаний запобіжний захід до 26.10.2020р. до 12:35 год. Мотивуючи клопотання про доцільність продовження тримання під вартою ОСОБА_4 прокурор посилалась на існування ризиків, які були встановлені ухвалами про застосування вказаного запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 , передбачених п.1, 3 та 5 ст.177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочинів, за які передбачене покарання до 10 років позбавлення волі, і перебуваючи на волі зможе переховуватись від суду. Крім того, він може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, та може вчинити новий злочин, оскільки він вже був неодноразово судимий, та вчинив діяння, у яких на даний час обвинувачується, під час іспитового строку, що був йому встановлений вироком Вижницького районного суду від 06.09.2020р. Прокурор вважає, що ризики, які виправдовують обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даний час не зникли. Тому просила су просила суд продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 60 днів.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 до 60 днів., посилаючись на викладені обставини.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні просили відмовити у продовженні запобіжного заходу тримання під вартою за відсутності ризиків.

Заслухавши прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , дослідивши письмові докази, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, документів, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з таких підстав.

Вирішуючи питання доцільності тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою, суд виходить з такого.

Зі змісту ст.199 КПК України вбачається, що підставами продовження строку тримання під вартою є наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Розглядаючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку ст.199 КПК України, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування виняткового запобіжного заходу та умови, за яких продовження строку тримання під вартою є можливим.

Частиною 4 ст.199 КПК України визначено, що суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Судом встановлено, що 20.02.2020 року до ЄРДР за №0000083 внесено запис про кримінальне правопорушення, передбачене ст.307 ч.1 КК України.

17.03.2020 року до ЄРДР за №0000124 внесено запис про кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.307 КК України.

Постановою прокурора Кіцманської місцевої прокуратури ОСОБА_6 від 30.03.2020 року матеріали кримінального провадження №0000083 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України та №0 000124 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України об`єднані в одне провадження, якому присвоєно реєстраційний номер 0000083.

10.07.2020 року до ЄРДР за №0000273 внесено запис про кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.307 КК України.

Постановою прокурора ОСОБА_6 від 30.03.2020 року матеріали кримінального провадження №0000083 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.307, ч.2 ст.307 КК України та №0000273 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України об`єднані в одне провадження, якому присвоєно єдиний реєстраційний номер 0000083.

Ухвалою слідчого судді Вижницького районного суду від 27.07.2020 року застосовано до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів. Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання з 21 год 56 хв 25 липня 2020 року. Строк дії ухвали - до 21:56 год. 22 вересня 2020 року.

Ухвалою слідчого судді Вижницького районного суду від 21.09.2020 року ОСОБА_4 продовжено строк обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 12:35 год. 20.10.2020 року включно.

Та ухвалою слідчого судді Вижницького районного суду від 19.10.2020р. було продовжено вказаний запобіжний захід до 26.10.2020р. до 12:35 год

Вказаною ухвалою встановлено, що ступінь ризиків, які стали підставою для обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою зменшилася, однак продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України зокрема, що ОСОБА_4 буде мати можливість: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду на території України враховуючи суворість покарання, а також те, що у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, розлучений, проживає в будинку матері, офіційно не працевлаштований; може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, що проживають на території Вижницького району та за його межами, яким незаконно збував наркотичні засоби та яким відомі факти його діяльності, пов`язаної з незаконним обігом наркотичних засобів; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки раніше неодноразово судимий за вчинення злочинів проти власності, обґрунтовано підозрюється у вчиненні двох умисних кримінальних правопорушень (три епізоди).

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що 26.07.2020 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 307 ч.1, 307 ч.2 КК України, а саме у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту та збуті психотропної речовини, вчиненого повторно. Вказані злочини є тяжкими і покарання за їх вчинення передбачено у виді позбавлення волі понад 5 років.

Вивченням особи обвинуваченого встановлено, що він не має постійних джерел доходу, не одружений, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, по місцю проживання характеризується позитивно, вчинення зазначених діянь йому інкриміновано в період не знятої та непогашеної судимості та в період іспитового строку за попереднім вироком суду від 06.09.2017 року.

Вирішуючи питання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд прийшов до висновку про те, що існують ризики того, що перебуваючи на волі, обвинувачений може ухилятися від суду, знищити, сховати або спотворити речі та предмети, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а саме наркотичні засоби та пристрої для їх вживання, які може зберігати за місцем свого проживання, місцезнаходження яких на даний час не встановлене, а також коштів, які отримав за незаконний збут наркотичних засобів, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також може вчиняти інші злочини.

Доказів того, що на даний час перестали існувати всі ризики, які стали підставою для обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, захисником ОСОБА_5 не надано.

Також стороною захисту не доведено, що застосування інших більш м`яких запобіжних заходів буде достатнім для запобігання ризикам, які стали підставою для обрання та частина яких слугує підставою для продовження обраного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

У зв`язку з викладеним суд вважає, що клопотання прокурора є обґрунтованим, та підлягає задоволенню. Наявність ризиків, вказаних в клопотанні та передбачених пунктами 1, 3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України, є обґрунтованою. Підстави для обрання для ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою відсутні.

Таким чином задовольняючи клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та враховуючи відсутність доказів того, що кримінальні правопорушення, у вчиненні яких він підозрюється, вчинені із застосуванням насильства чи погрози його застосування, не спричинили загибель людини, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави.

Так, згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу обвинуваченого ОСОБА_4 , зокрема те, що він раніше неодноразово судимий, не одружений, не працює, проживає з матір`ю, суд вважає за необхідне визначити розмір застави відповідно до вимог ст.182 КПК України та встановити заставу у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, суд вважає за необхідне відповідно до норм ст.183 та ст.194 КПК України у разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 відповідні обов`язки.

Керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 184, 192-194, 196-197, 199, 201, 202, 309 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Кіцманської місцевої прокуратури про продовження міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обвинуваченому ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.307, ч.2 ст.307 КК України задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у до 12:35 год. 24 грудня 2020 року включно.

Розмір застави визначити у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 43940,00 грн у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 такі обов`язки:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися з смт. Берегомет Вижницького району Чернівецької області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та суддю Вижницький районний суд Чернівецької області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала щодо продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Суддя: ОСОБА_1