Провадження № 1-кс/161/7730/20
У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу

м. Луцьк 25 жовтня 2020 року
Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора відділу Волинської обласної прокуратури ОСОБА_3 , старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Кадище Ківерцівського району Волинської області, мешканця АДРЕСА_1 , українця, гр. України, з середньою освітою, працевлаштованого, розлученого, має на утриманні одну малолітню дитину, не судимого,
-за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий в ОВС СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 звернулася до Луцького міськрайонного суду Волинської області із клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 .
Клопотання мотивує тим, що СУ ГУНП у Волинській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000640 від 24.10.2020, за ознаками злочину, передбаченого ст.286 ч.2 КК України, по якому 24.10.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку прокурора, який вважає, що наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ст.286 ч.2 КК України, викладені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України, враховуючи тяжкість вчиненого злочину та особу підозрюваного, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, вчиненого у стані алкогольного сп`яніння, не може запобігти його можливості вчинити інше кримінальне правопорушення, раніше притягався до адміністративної відповідальності за порушення правил дорожнього руху та перешкодити кримінальному провадженню шляхом переховування від органів досудового розслідування, незаконно впливати на показання свідків, думку слідчого, який повністю підтримав клопотання, думку підозрюваного та захисника, які заперечували щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили обрати більш м`який запобіжний захід, оскільки підозрюваний не має наміру ухилятись від слідства та суду, є особою молодого віку, має міцні соціальні зв`язки, аналізуючи матеріали справи, суд вважає, що клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою не підлягає до задоволення.

Згідно ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З письмового повідомлення про підозру, доданого до клопотання вбачається, що гр. ОСОБА_5 у встановленому законом порядку повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ст.286 ч.2 КК України. Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу прокурором та слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у можливості вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, а тому ОСОБА_5 набув статусу підозрюваного у межах даного провадження.

Посилання сторони захисту на необґрунтованість такої підозри через відсутність, на даний час, беззаперечних доказів можливості вчинення ним вказаного злочину, не заслуговує на увагу.
Беручи до уваги практику Європейського Суду з прав людини, а саме, рішення "Нечипорук, Йонкало проти України" № 42310/04 від 21 квітня 2011 року, "Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства" №№ 12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, "Мюррей проти Сполученого Королівства" №14310/88 від 28 жовтня 1994 року, термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення.
При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на стадії досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою КК України ця особа підлягає відповідальності.
Відповідно до ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про, зокрема, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор.

Під час розгляду клопотання доведено наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема те, що у випадку не застосування запобіжного заходу підозрюваний може незаконно впливати на показання свідків (покази яких суперечать його показам).

Одночасно, ні слідчим, ні прокурором не доведено обставин, передбачених ч.3 ст.194 КПК України, зокрема того, що у даному конкретному випадку є недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст.176 КПК України найбільш суворим запобіжним заходом є тримання під вартою. Статтею 183 визначено, що вказаний запобіжний захід є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Так, слідчий суддя, згідно ст.194 ч.4 КПК України, має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою ст.194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Встановлено, що матеріалами клопотання не доведена реальна можливість підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду, чим він перешкоджатиме кримінальному провадженню, а тому вважати, що існують обґрунтовані ризики щодо цього у суду немає. Одна лише тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, не є безумовною підставою для обрання найсуворішого запобіжного заходу, що вказаний у клопотанні. Враховуючи міцність соціальних зв`язків підозрюваного, який має постійне місця проживання, де проживає разом з сестрою, з врахуванням його особи, який раніше не судимий, до кримінальної відповідальності не притягувався, є особою молодого віку, має на утриманні одну малолітню дитину, усі протоколи про притягнення його до адміністративної відповідальності складені в один день, а тому підстав стверджувати, що він неодноразово притягався до такого виду відповідальності немає, кримінальне правопорушення у якому він підозрюється вчинене з необережності, тому суд приходить до висновку про доцільність та можливість застосування запобіжного заходу, визначеного ст.176 КПК України, зокрема, у виді домашнього арешту, з забороною залишати місце свого проживання АДРЕСА_1 , цілодобово, що достатньою мірою, на думку суду, буде гарантувати виконання підозрюваним покладених обов`язків.

У відповідності до ч.3 п.1 ст.202 КПК України, у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий, негайно доставляється до місця проживання і звільняється з-під варти, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово.

Згідно ст.181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання під домашнім арештом може бути продовженим за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст.199 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись ст.176-178, 181, 193-194, 196-197, 202 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 2 місяці, по 25.12.2020 включно.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 , залишати місце свого проживання АДРЕСА_1 , цілодобово.

Підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до вимог ч.3 п.1 ст.202 КПК України, негайно доставити до місця проживання - АДРЕСА_1 і звільнити з-під варти.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

-з`являтись на виклик до старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , прокурора та суду у попередньо визначений та погоджений день та час на протязі терміну розслідування та судового провадження кримінального провадження №0000640, а в разі неможливості з`явитись через поважні причини завчасно повідомити про це зазначену (их) посадову (их) особу (осіб);

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-не залишати місце свого проживання АДРЕСА_1 , цілодобово;

-не спілкуватись із свідками у даному провадженні.

-здати на зберігання у відповідний орган Управління Державної міграційної служби у Волинській області паспорт гр.України для виїзду за кордон (за наявності).

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 передати для виконання органу Національної поліції за його місцем фактичного проживання АДРЕСА_1 .
Обов`язки, визначені ухвалою суду, покладаються на підозрюваного, згідно ч.6 ст.194 КПК України, на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжено за клопотанням прокурора.

Згідно ст.181 ч.4 КПК України орган Національної поліції зобов`язаний негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчого.

Копію ухвали вручити підозрюваному.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1