печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 вересня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених службових осіб Печерського УП ГУНП у м.Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення

ВСТАНОВИВ:
02.09.2020 у провадження Печерського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених службових осіб Печерського УП ГУНП у м.Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення від 19.06.2020 року.

Вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Оскільки Кримінальним процесуальним кодексом України окремо не визначено перелік документів, якими мають підтверджуватися повноваження представника заявника, проте безперечно вказаним процесуальним законом ставляться вимоги до документів, якими уповноважуються особи на представництво для захисту прав та інтересів, пов`язаних із кримінальним процесом, а саме нормами ст. ст. 44, 45, 50, 51, 5860, 63, 64 КПК України.

Нормою ст. 60 КПК України передбачено, що заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим..

В постанові Верховного Суду України від 30 листопада 2017 року у справі № 5-272кс(15), зазначається, що «особливістю кримінальних процесуальних норм, на відміну від, наприклад, кримінально-правових, є те, що їхні структурні елементи (гіпотеза, диспозиція, санкція) у переважній більшості випадків не зосереджені в одній статті КПК, а окремо викладені законодавцем у різних статтях, іноді навіть розділах, КПК України, а отже, зміст окремої норми може бути виявлено лише шляхом системного тлумачення положень КПК».

Норми кримінального процесуального законодавства України не містять поняття представника заявника у кримінальному провадженні, але системний аналіз норм КПК України дає підстави вважати, що представником заявника, виходячи із аналогії, може бути особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо заявником є юридична особа.

З огляду на це, виходячи із системного тлумачення норм КПК України, повноваження представника заявника мають бути підтверджені:

1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні;

2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;

3) довіреністю - якщо представником є працівник юридичної особи.

Повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні, відповідно до ст. 50 КПК України, підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Касаційний кримінальний суд Верховного Суду у постанові від 06.02.2018 у справі № 752/11464/16-к встановив, що пункт 2 частини першої статті 50 КПК визначає, що повноваження захисника мають вважатися підтвердженими, якщо - на додаток до документу, передбаченого пунктом 1, - захисник надав хоча б один з документів, передбачених пунктом 2 частини першої цієї статті.

Разом з тим, на підтвердження своїх повноважень на представництво інтересів ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_2 долучено до скарги лише копію ордеру про на надання правової допомоги серії КС №518625 та договору №120 від 26.05.2020 року.

Оскільки, адвокатом не долучено до матеріалів скарги копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, відтак, відповідно до ст. 50 КПК України, скарга подана без підтвердження його повноважень, тому її слід повернути.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга підлягає поверненню, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 1-22, 50, 60, 303, 304, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Скаргу адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених службових осіб Печерського УП ГУНП у м.Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення повернути.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1