Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/8019/19
У Х В А Л А

17 грудня 2019 року Слідчий суддя Придніпровського районного суду м.Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 розглянувши матеріали скарги ОСОБА_4 на незаконні дії органу досудового розслідування,-

встановив:

ОСОБА_4 звернувся в суд із скаргою на незаконні дії органу досудового розслідування.

Належним чином повідомлений про час та місце розгляду заяви, скаржник в судові засідання призначенні на 17 жовтня 2019 року о 08.50 год., 02 грудня 2019 року о 17.00 год. не з`явився до суду, не повідомивши про причини неявки.

17 грудня 2019 року ОСОБА_4 повторно не з`явився в судове засідання, хоча був повідомлений про час і місце розгляду справи належним чином шляхом направлення судового виклику на його адресу, зазначену в скарзі.

Прокурор ОСОБА_3 надала заяву про проведення судового засідання без застосування технічних засобів фіксування скарги.

Вивчивши доводи скарги, слідчий суддя вважає скаргу такою, що не підлягає розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступного.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному гарантоване право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

Наведене означає, що захист порушеного права учасника кримінального провадження має відбуватися за правилами і в межах, встановлених кримінальним процесуальним законом.

Процедура вирішення скарг на досудовому розслідуванні внормована положеннями глави 26 КПК України.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України розгляд скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язковою участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника.

Враховуючи те, що належним чином повідомлений скаржник повторно не з`явився в судове засідання, слідчий суддя приходить до висновку, що скаржник не бажає підтримувати вимоги за своєю скаргою.

В розділі 7 Узагальнення ВССУ (лист від 12 січня 2017 року №9-49/0/4-17 «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» зазначено, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд.

Крім цього, слід вказати на наступне.

Частиною 1статті 24 КПК України визначено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 2КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

В рішенні ЄСПЛ «Яременко проти України» суд зазначив, що розслідування скарг має бути незалежним, безстороннім, і при цьому компетентні органи повинні діяти зі зразковою сумлінністю.

У п. 33 Рішення ЄСПЛ у справі "Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands" від 27.10.93 року та у п. 38 Рішення ЄСПЛ у справі "Ankel v. Switzerland" від 23.10.96 року закріплено, що принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.

Судове засідання неодноразово відкладалось, у зв`язку з неявкою скаржника, що свідчить про небажання надати до суду свої пояснення з приводу скарги. Така ситуація призвела до порушення «справедливого балансу», що ставить позицію органу досудового розслідування у вкрай невигідне становище, змушуючи постійно чекати на справедливе рішення.

В рішенні від 26 квітня 2007 року у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (п. 27).

Відповідно до частин 1 та 3 статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Для реалізації права доступу до судових рішень, внесених до Реєстру, користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин.

В Єдиному державному реєстрі судових рішень міститься текст ухвал Придніпровського районного суду м. Черкаси від 8 жовтня 2019 року про відкриття провадження за скаргою ОСОБА_4 .

Вказане свідчить, що заявник мав можливість слідкувати за станом розгляду його скарги та приймати участь в судових засіданнях.

Крім того, на веб-сайті Придніпровського районного суду міститься загальнодоступна інформація про дати призначених судових засідань, з якими також міг ознайомитися скаржник.

Відповідно до загальних норм процесуального Кодексу права та обов`язки сторін є рівними і сторони мають право на справедливий суд та обов`язок сприяти суду у справедливому розгляді справи шляхом добросовісної поведінки та надання доказів.

Добросовісність учасників судового процесу зокрема полягає у тому щоб при обізнаності з судовими процедурами, правами та обов`язками, правилами поведінки виконувати усі правила та приймати заходи до обізнаності про хід судового процесу при дотриманні судовими органами обов`язку проінформувати про такі процедури та процедурні рішення.

З таких обставин приходжу до висновку про залишення без розгляду скарги ОСОБА_4 на незаконні дії органу досудового розслідування.

На підставі наведеного, керуючись ст. 303,304, 307,309 КПК України,-

ухвалив:

Скаргу ОСОБА_4 на незаконні дії органу досудового розслідування (справа №711/8019/19) залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1