Справа № 645/1727/20
Провадження № 1-кп/645/581/20

УХ В А Л А
про призначення судового розгляду
23 квітня 2020 р. м. Харків Судова колегія Фрунзенського районного суду м. Харкова у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1
Судді ОСОБА_2 ,
Судді ОСОБА_3
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,
потерпілого ОСОБА_7
представника потерпілих ОСОБА_8
захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_9 ,
обвинуваченого ОСОБА_10
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження відносно:
ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Ковшарівка, Купянського району Харківської області, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.4 ч.2 ст. 115 Кримінального кодексу України, -
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 26.03.2020 року у кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання.
На досудовому розслідуванні підозрюваному ОСОБА_10 слідчим суддею було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого спливає 27.04.2020.
У підготовчому судовому засіданні прокурор вважала за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні з обов`язковою участю обвинуваченого ОСОБА_10 та його захисників. Крім того прокурор подала клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого, та просила суд продовжити обраний на досудовому розслідуванні обвинуваченому ОСОБА_10 строк обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в зв`язку з існуванням ризиків передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Обвинувачений ОСОБА_10 та його захисник адвокат ОСОБА_9 в судовому засіданні не заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду. Будь яких клопотань по розгляду справи не заявляли. Також обвинувачений та його захисник проти клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою не заперечували.
Потерпілі ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та їх представник адвокат ОСОБА_8 не заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду та підтримали клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою.
Вислухавши думку учасників кримінального провадження щодо можливості призначення судового розгляду, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи відносно обвинуваченого ОСОБА_10 , колегія суддів приходить до висновку про можливість призначення їх до судового розгляду з наступних підстав.
Угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст.ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 кримінально-процесуального кодексу України, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Фрунзенському районному суду м. Харкова.
Заяв щодо розгляду даного кримінального провадження судом присяжних від учасників процесу не надходило.
Таким чином, в наявності достатні підстави для призначення судового розгляду на підставі зазначеного обвинувального акту.
Стосовно клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою, колегія суддів зазначає наступне.
Конституційний суд України у своєму рішенні від 23 листопада 2017 року
№ 1-р/2017 у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення третього речення частини третьої статті 315 Кримінального процесуального кодексу України (справа № 1-28/2017) зазначив, що у підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу(п.4).
Згідно матеріалів кримінального провадження відносно ОСОБА_10 в ході досудового розслідування був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на підставі ухвали слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 03.10.2019 року, який ухвалами слідчих суддів Фрунзенського районного суду м. Харкова було продовжено до 27.04.2020
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. У відповідності до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Продовжуючи строк тримання під вартою, судова колегія виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177КПК України, а саме: запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Колегією суддів вивчалась можливість застосування відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.
Однак, враховуючи існування вище зазначених ризиків, оцінюючи сукупність обставин, та враховуючи, що повідомлено про підозру у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення вчиненого проти особи, колегія суддів вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу є неможливим.
Також колегія суддів враховує тяжкість обвинувачення та покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у інкримінованому злочині, оскільки ОСОБА_10 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину проти особи, за який передбачено покарання на строк від 7 до 15 років позбавлення волі, відсутність міцних соціальних зв`язків, що у сукупності з іншими обставинами справи дають підстави вважати, що лише тримання під вартою зможе дієво запобігти ризикам та, з урахуванням положень ст. 183 КПК України, виключає можливість обрання більш м`якого запобіжного заходу щодо даної особи.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваної (обвинуваченої), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Враховуючи неможливість завершення судового розгляду кримінального провадження у строк до 27 квітня 2020 року, судова колегія вважає за необхідне продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 22 червня 2020 року
Разом з тим, виходячи з принципів, закріплених в ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, продовжуючи ОСОБА_10 запобіжний захід, обраний в ході досудового розслідування, суд вважає за необхідне періодично, але не рідше, ніж раз на два місяці, переглядати питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою.
На підставі викладеного та керуючись ст. 314, 331, 372 Кримінального процесуального кодексу України, колегія суддів,-
Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою відносно ОСОБА_10 задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строк тримання під вартою, який не може перевищувати шістдесяти днів, тобто до 22 червня 2020 року.
Призначити судовий розгляд кримінального провадження відносно ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.4 ч.2 ст. 115 КК України у складі трьох професійних суддів на 28 квітня 2020 року о 12 год. 45 хв.
В судове засідання викликати осіб згідно обвинувального акту.
Копію ухвали направити до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» - для відома.
Ухвала може бути оскаржена лише в частині продовження запобіжного заходу до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом 7 днів, а обвинуваченим в той же термін з моменту вручення йому копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя - ОСОБА_1

Суддя - ОСОБА_2

Суддя - ОСОБА_3