Справа № 522/5439/20
Провадження № 1-кп/522/1369/20
У Х В А Л А
в порядку ст. 315 КПК України
18 червня 2020 року м. Одеса
Приморський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду в м. Одесі клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0006312 від 27.11.2019 року, щодо обвинуваченої:
ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у смт. Смоліно, Маловисківського району, Кіровоградської області, громадянка України, з середньою освітою, незаміжня, офіційно не працює, має на утриманні неповнолітню дитину 2015 р.н., зареєстрвоана за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судима,
- за вчинення кримінальнього правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Учасники процесу:
прокурор - ОСОБА_4 ,
обвинувачена - ОСОБА_3
в с т а н о в и в:
До Приморського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, зареєстрованому в ЄРДР за №0006312 від 27.11.2019 року, по обвинуваченню ОСОБА_3 та ОСОБА_5 за вчинення кримінальнього правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Під час підготовчого судового засідання прокурор заявив клопотання про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою, з тих підстав, що вона обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення будучи раніше неодноразово судимою, та наявні ризики передбачені в ст. 177 КПК України, що обвинувачена буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки.
Обвинувачена заперечила проти тримання під вартою.
Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали кримінального провадження прийшов до наступних висновків.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право, обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. У разі відсутності клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування вважається продовженим.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину за ч. 2 ст. 185 КК України, за який передбачена відповідальність у виді позбавлення волі понад 5 років.
Обґрунтованість підозри на даній стадії кримінального провадження дозволяє прийти до висновку, про наявність підстав для застосування запобіжного заходу. Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства", зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.

Так, враховуючи тяжкість вчиненого злочину, зважаючи на суспільний інтерес у забезпечені швидкого, ефективного та об`єктивного кримінального провадження щодо злочинів проти власності, суд вважає реальним ризик передбачений в п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому, відповідно до ст. 23 КПК України та 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та повинен бути дослідженим судом під час судового провадження безпосередньо, а тому, зважаючи на стадію судового провадження, суд вбачає реальним ризик, що обвинувачений у разі не застосування запобіжного заходу може впливати на свідків чи потерпілу, які безпосередньо судом не допитані.
Також, суд бере до уваги, той факт, що інкримінований злочин ОСОБА_3 є умисним, з метою наживи, обвинувачена неодноразово притягалася до кримінальної відповідальності за вчинення однорідних злочинів, що свідчить про наявність ризику, що остання може вчинити інше аналогічне кримінальне правопорушення.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, суд також враховує обставини зазначені в статті 178 КПК України, а саме відсутність стійких соціальних зв`язків;наявність судимостей, тяжкість покарання що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою, характер вчиненого кримінального правопорушення, що ставиться у обвинувачення, наявність судимостей, вік та стан здоров`я, що не перешкоджає застосуванню запобіжного заходу.

Так, відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ("Летельє проти Франції").

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, враховуючи особу обвинуваченої, її майновий стан, розмір завданої шкоди, який ставиться у провину ОСОБА_3 вважаю за необхідне визначати розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених КПК України у межах передбачених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Керуючись ст.ст. 315, 132, 176-178, 182-183, 193-194, 196-197, 331, 372 КПК України, суд
у х в а л и в:
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого у кримінальному провадженні № 0006312 від 27.11.2019 року - задовольнити.
Обрати ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме: 38 420 (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять ) гривень.

Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченої ОСОБА_3 .

Обвинувачена звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до суду за кожною вимогою у розумні строки;

2) не відлучатися з Одеської області без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до ГУ ДМС в Одеській області свій паспорт, який надає право для виїзду закордон.

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до прокурора, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали складає 60 (шістдесят днів), і обчислюється з 18.06.2020 року по 16.08.2020 року.
Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя:

18.06.2020