Справа № 178/1420/19
Провадження № 1-кп/204/312/20

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2020 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого: судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання: ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні залу судових засідань кримінальне провадження № 0000320 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02 серпня 2019 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,
за участю: прокурора ОСОБА_6 , потерпілого ОСОБА_7 , захисника ОСОБА_8 , обвинуваченого ОСОБА_9 ,
В С Т А Н О В И В:

В провадженні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська перебуває дане кримінальне провадження.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_6 заявив клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки строк обраного запобіжного заходу закінчується 17 травня 2020 року. В обґрунтування клопотання зазначив, що під час досудового розслідування та судового розгляду встановлено наявність ряду ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, серед яких не виключаються спроби обвинуваченого переховуватись від суду, впливати на свідка та потерпілого. В обґрунтування висновків щодо наявності зазначених у кримінальному провадженні ризиків. Передбачених ст. 177 КПК України вказують ті обставини, що обвинувачений обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, мешкає один, офіційно не працює, стійких соціальних зав`язків не має, тому не виключена спроба обвинуваченого переховуватися від суду, впливати на свідків та потерпілого. Також є підстави вважати, що обвинувачений, перебуваючи на волі може переховуватися від суду з метою уникнення покарання, вчинити інші кримінальні правопорушення, а застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить його належної процесуальної поведінки та попередження ризиків. На даний момент відсутні належні та допустимі докази, які б свідчили про те, що встановлені раніше ризики втратили актуальність. Продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид покарання.
Обвинувачений ОСОБА_9 , якого підтримав захисник ОСОБА_8 , просив суд змінити йому запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт. В обґрунтування клопотання вказав, що він на досудовому слідстві співпрацював як зі слідчим так із прокурором, з`являвся по першій вимозі в слідчий відділ. Він має на утриманні матір якій 88 років, і яка є людиною з обмеженими можливостями пересування по квартирі і потребує його моральної та фінансової підтримки.
Потерпілий підтримав клопотання прокурора та просив продовжити обвинуваченому строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Заслухавши думку учасників судового засідання, колегія суддів приходить до наступного.
Вирішуючи клопотання прокурора щодо продовження застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд виходить з наступного.
Судом встановлено, що ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 19 березня 2020 року продовжено обвинуваченому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 17 травня 2020 року включно.
Частиною 1 ст. 331 КПК України передбачено, що під час судового розгляду суд за клопотання сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Відповідно до ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Главою 18 КПК України передбачено вирішення питання про запобіжні заходи та затримання особи, зокрема згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися у кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-які із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Обставини, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу передбачені ст. 178 КПК України, відповідно до якої, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
За змістом положень ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При вирішенні клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_9 запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд враховує вимоги ч. 2 ст. 177 КПК України, відповідно до якої підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснювати дії, передбачені п.п.1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Вирішуючи клопотання, суд враховує, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до особливо тяжкого злочину, та карається позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а також те, що обвинувачений ОСОБА_9 не має міцних соціальних зав`язків, офіційно не працюючий, раніше в силу ст. 89 КК України не судимий, тому намагаючись уникнути покарання може переховуватись від суду, та незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки всі свідки не допитані в судовому засіданні, тобто існують ризики передбачені п. п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Тому, на даний час продовження обвинуваченому ОСОБА_9 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу.
Таким чином, колегія суддів вважає, що ризики, визначені прокурором, як підстава для продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на даний час продовжують існувати і саме такий запобіжний захід може їм запобігти.
Що стосується клопотання обвинуваченого ОСОБА_9 , якого підтримав його захисник ОСОБА_8 , про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, то колегія суддів не може взяти до уваги доводи обвинуваченого про те, що у нього є матір похилого віку з обмеженими можливостями пересування, та яка знаходиться на його утриманні та під його піклуванням, та яку він хотів би забезпечити доглядальницею, оскільки жодних належних та допустимих доказів існування зазначеного факту стороною захисту надано не було.
Крім того, в судовому засіданні встановлено, що матір обвинуваченого постійно мешкає в м. Дніпро, а обвинувачений постійно проживає в с. Новокалинівка, Криничанського району, Дніпропетровської області, що підтверджує факт того, що обвинувачений раніше не приймав участь в утриманні та піклуванні матері.
Тому, клопотання обвинуваченого ОСОБА_9 , якого підтримав його захисник ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт не підлягає задоволенню.
При цьому, суд приходить до переконання, що строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_9 належить продовжити, згідно ст. 197 КПК України, строком на 60 днів.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178,183,197, 331,369,371, 372, 376 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_9 задовольнити.
В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_9 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт відмовити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 11 липня 2020 включно.
Копію ухвали направити до Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№ 4)», для виконання.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3