Справа № 202/2017/20
Провадження № 1-кс/202/3188/2020
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА
23 квітня 2020 року м. Дніпро
слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши клопотання прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000478,-
ВСТАНОВИВ:

У провадженні СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості щодо якого 01 квітня 2020 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000478 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.
22 квітня 2020 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська на виконання ухвали слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 03 квітня 2020 року, якою аналогічне клопотання слідчого повернуто прокурору для усунення недоліків, надійшло клопотання прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000478.
Дане клопотання відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, було передано слідчому судді 22 квітня 2020 року.
Відповідно до матеріалів клопотання, 01 квітня 2020 року приблизно о 10 год. 55 хв. до Індустріального ВП, надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що екіпажем №124 УПП в Дніпропетровській області в ході патрулювання в зв`язку з тим, що транспортний засіб порушив правила ПДР, було зупинено автомобіль марки ВАЗ моделі «21093», державний номер НОМЕР_1 , що був під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В ході перевірки документів працівниками УПП в Дніпропетровській області було виявлено ознаки підробки свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу та відсутність VIN-коду всередині капоту вищевказаного автомобіля.
01 квітня 2020 року слідчим СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 в період часу з 11 год. 10 хв. по 11 год. 30 хв. було проведено огляд автомобіля марки ВАЗ моделі «21093», державний номер НОМЕР_1 , в ході якого було виявлено, відсутність VIN-коду у середині капоту автомобіля, а також встановлено, що даний автомобіль було перереєстровано 19.09.2015 року та видано нове свідоцтво про реєстрацію Т-3 серії НОМЕР_2 , після чого вищевказаний автомобіль було вилучено до штраф майданчику Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, за адресою: м. Дніпро, вул. Осіння 6.
З урахуванням вищенаведеного, у органу досудового розслідування та прокурора у кримінальному провадженні наявні достатні підстави вважати, що автомобіль марки ВАЗ моделі «21093» державний номер НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 можуть бути предметом злочинного посягання.
01 квітня 2020 року слідчим у кримінальному провадженні винесено постанову про визнання зазначеного рухомого майна речовим доказом.
В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що виникла необхідність накласти арешт на підставі ч. 1 ст. 170 КПК України, забезпечивши таким чином виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, а також враховуючи можливість пошкодження, знищення, відчуження або незаконного збуту автомобіля марки ВАЗ моделі «21093», державний номер НОМЕР_1 та з метою проведення в подальшому відповідних судових експертиз.
Прокурор в судове засідання не з`явився, натомість до матеріалів клопотання додав заяву, відповідно до якої просив здійснювати розгляд клопотання без його участі.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Як вбачається з матеріалів клопотання, автомобіль марки ВАЗ моделі «21093», державний номер НОМЕР_1 , на який прокурор просить накласти арешт, було вилучено під час проведення огляду без ухвали слідчого судді, що свідчить про те, що вказаний транспортний засіб є тимчасово вилученим майном.
Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 03 квітня 2020 року аналогічне клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000478 повернуто прокурору для усунення недоліків у строк протягом семидесяти двох годин з моменту отримання ухвали. Копію даної ухвали слідчим отримано 06 квітня 2020 року, що підтверджується розпискою.

Разом з цим клопотання про накладення арешту прокурором після усунення недоліків скеровано на адресу суду лише 22 квітня 2020 року, що в свою чергу свідчить про недотримання останнім встановлених законодавством строків для подачі клопотання. Крім того, звертаючись з клопотанням про накладення арешту на майно, прокурор не порушує питання про поновлення пропущених строків звернення з таким клопотанням з зазначенням поважних причин такого пропуску, а також не долучає жодних доказів, які б свідчили про дотримання передбачених ч. 5 ст. 171 КПК України строків.
На підставі вище викладеного, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні клопотання прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000478 - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.
Особи які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом 5-ти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1