Справа №463/6832/19
Провадження №1-кс/463/5479/19
У Х В А Л А

11 грудня 2019 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, ОСОБА_6 , що погоджене прокурором прокуратури Львівської області ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000245 від 25 березня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.364, ч.1 ст.362 КК України про застосування запобіжного заходу у виді застави щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Снігурівка Миколаївської області, українки, громадянки України, яка працює на посаді державного інспектора ВМО №4 МП «Краковець» Львівської митниці ДФС, проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

слідчий звернувся з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді застави.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.364, ч.1 ст.362 КК України, зокрема у несанкціонованій зміні інформації, яка оброблюється в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованих системах чи комп`ютерних мережах, вчинені особою, яка має право доступу до неї, а також у зловживанні службовим становищем, тобто умисному, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для іншої фізичної особи, використанні службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вказаних злочинів 9 грудня 2019 року.

Слідство вважає, що з врахуванням інкримінованих останнім злочинів середньої тяжкості, за вчинення яких передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до трьох років, підозрюванп може переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні, чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому, наявні обґрунтовані підстави вважати, що застосування щодо неї такого виду запобіжного заходу як застава забезпечить її належну процесуальну поведінку та дозволить виконати завдання і досягти мети кримінального провадження. Застосування більш м`якого запобіжного заходу унеможливлює запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, пояснив, що на його думку необхідність обрання запобіжного заходу у виді застави є обґрунтованою та підтверджується зібраними у справі доказами. Переконаний, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної, а тому просить клопотання задоволити.

Підозрювана та її захисник в судовому засіданні проти застосування запобіжного заходу заперечили, участь у інкримінованому заперечують, підозра жодними доказами не обґрунтована, доводи про те, що ОСОБА_8 06.07.2016 року не перебував у зоні митного контролю базуються на припущеннях, а кваліфікація діянь підозрюваної за ч.1 ст.364 КК України є помилковою. При цьому підозрювана пояснила, що особисто не знайома з ОСОБА_8 , та не вчиняла неправомірних дій зловживаючи посадовим становищем з метою одержання неправомірної вигоди для фізичної особи ОСОБА_8 . Настоює на тому, що автомобіль під керуванням ОСОБА_8 на іноземній реєстрації 06.07.2016 року точно перебував у зоні митного оформлення і вона його оглядала. Вважає, що вказана особа по розробленій схемі, після проведення митного огляду в подальшому не перетнула державний кордон України, а здійснила повернення автомобіля в Україну. Таку схему вона виявила через декілька місяців після цих подій під час митного оформлення автомобіля на іноземній реєстрації одним із родичів ОСОБА_8 , а тому склала на нього протокол про порушення митних правил і ініціювала звернення до керівництва про проведення перевірки ухилення від сплати митних зборів цим громадянином та іншими. В результаті такої перевірки у базу АСМО «Інспектор-2006» ще 27.03.2017 року було внесено зміни і скасовано пропуск ОСОБА_8 на виїзд з України.

Окрім того, захисник вважає, що дане клопотання погоджено прокурором, який не має належних повноважень, оскільки у відповідності до наказу Генерального прокурора від 28.11.2019 року було ліквідовано підрозділ та посаду прокурора ОСОБА_7 , який погоджував це клопотання.

Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваної, її захисника, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення частково виходячи з наступного.

З матеріалів подання вбачається, що в провадженні Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000245 від 25 березня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.364, ч.1 ст.362 КК України.

Про підозру у вчиненні даних злочинів повідомлено ОСОБА_5 9 грудня 2019 року.

У відповідності до положень ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно положень ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як бачимо, одною з підстав правомірного обмеження права на свободу й особисту недоторканність у кримінальному провадженні є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення. У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово тлумачив термін «обґрунтована підозра» і робив висновки про наявність чи відсутність такої у конкретних справах. Так, у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», ЄСПЛ вказує: Суд повторює, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення (див. рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від З0 серпня 1990 року, п.32, Series A, № 182). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" (Murray v. the United Kingdom) від 28 жовтня 1994 року, п.55, Series A, № 300-A). Однак, вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою.

Окрім цього, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

При розгляді даного клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя вважає, що слідчий та прокурор на даному етапі слідства довів обґрунтованість підозри, висунутої підозрюваній. Так, обґрунтованість висунутої підозри слідство мотивує:

- відповіддю Державної прикордонної служби України, відповідно до якої вбачається, що 04.07.2016, о 18. год. 47 хв. ОСОБА_8 на транспортному засобі «Фольксваген Гольф» здійснив в`їзд на територію України через пункт пропуску «Грушів». Відомості щодо перетину кордону 06.07.2019 ОСОБА_8 у будь-якому із напрямків державного кордону відсутні;

- витягом із бази АСМО «Інспектор», відповідно із якого встановлено, що 06.07.2016 о 12:33 год., 12:34 год. та 12:35 год. службовою особою Львівської митниці ДФС (якій присвоєно ОНП - 196, під особистим ідентифікатором в системі - «ChernyshOA») внесено у АСМО «Інспектор-2006» інформацію стосовно транспортного засобу та його митний режим, шляхом внесення до «Електронного журналу пасажирського пункту пропуску» АСМО (ПІК) «Інспектор-2006 та збереження інформації про виїзд за межі митної території України через пункт пропуску «Краковець - Корчова» транспортного засобу «Фольксваген Гольф» із номерним знаком НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_8 ;

- відповіді Львівської митниці ДФС, відповідно до яких ОНП - 196, та особистий ідентифікатор в системі АСМО «Інспектор» «ChernyshOA», присвоєно ОСОБА_5 ;

- відповідь УОАЗОР ГУНП у Львівській області від 03.04.2019 №427/12/01-2019, відповідно до якої в ході перевірки в системі відеоспостереження УОАЗОР ГУНП у Львівській області, виявлено неодноразове переміщення транспортного засобу із номерним знаком НОМЕР_1 (останній раз - 27.03.2019);

- актом про результати перевірки Львівської митниці ДФС з окремих питань № 53/76-19 від 24.07.2019, відповідно до якого під час перевірки з даного приводу ОСОБА_5 надала пояснення, що нею здійснювався митний контроль транспортного засобу «Фольксваген Гольф» державний номерний знак НОМЕР_2 , кузов НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_8 . Даний транспортний засіб бачила, на смузі руху «зелений коридор» в напрямку «виїзд з України». Після завершення митного контролю, проставлення відтиску ОНП та внесення інформації в АСМО «Інспектор» громадянин ОСОБА_8 виявив бажання повернутися назад в Україну. На контрольному талоні нею здійснено відповідний запис про повернення. До матеріалів перевірки копію контрольного талону не надано.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_5 , в ході якого остання підтвердила свої показання, які надавала під час службової перевірки із даного приводу.

На даній стадії слідчий суддя позбавлений можливості перевіряти доведеність вини у скоєнні цих злочинів чи перевіряти доведеність правильності кваліфікації дій підозрюваної.

При вирішенні питання обрання запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_5 слідчий суддя частково погоджується із доводами слідчого та прокурора про те, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Так, дійсно підозрювана, яка займає посаду державного інспектора ВМО №4 МП «Краковець» Львівської митниці ДФС має можливість використовуючи свій авторитет та здобутий досвід впливати на свідків у кримінальному провадженні, та на ще невстановлених та недопитаних по обставинах кримінального провадження свідків, інших осіб, які можуть бути причетними до вчинення кримінального правопорушення, чи перешкоджатиме кримінальному провадженню.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що ризики того, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду не є достатньо обґрунтованими та спростовуються долученими матеріалами. Так, зокрема, підозрювана працює, є одружена, має доньку 2012 року народження, має міцні соціальні зв`язки та постійне місце проживання. Інкриміновані правопорушення, які їй вміняються були скоєні у 2016 році. Доказів того, що існують ризики того, що вона через притягнення до відповідальності за ці злочини, які належить до середньої тяжкості, залишить сім`ю, малолітню дитину, місце проживання і буде переховуватися від органів досудового слідства та суду не надано і такий висновок є лише припущенням.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Слідчий пропонує обрати щодо підозрюваної запобіжний захід у виді застави у розмірі 82 розмірів прожиткового мінімумів доходів працездатних громадян, що не відповідає положенням ч.5 п.182 КПК України, оскільки інкримінований злочин належить до середньої тяжкості. Окрім того, відповідно до положень останньої частини ст. 182 КПК України у виключних випадках суд може обрати більший розмір застави, ніж визначений законом по тяжких і особливо тяжких злочинах.

Тому в метою виконання підозрюваною процесуальних обов`язків визначених ст.177 КПК України, а також запобігання спробам незаконно впливати на свідків, інших осіб, які можуть підозрюватися у скоєнні інкримінованих дій, чим перешкоджати кримінальному провадженню, слід обрати підозрюваній запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Щодо доводів захисника про те, що клопотання погоджено прокурором, який не має належних повноважень, оскільки у відповідності до наказу Генерального прокурора від 28.11.2019 року була ліквідовано підрозділ та посаду прокурора ОСОБА_7 , який погоджував це клопотання, то слідчий суддя вважає, що вони не є повністю переконливим, оскільки не надано доказів того, що на час погодження цього клопотання, прокурор ОСОБА_7 був звільнений із вказаної посади чи органів прокуратури.

Керуючись вимогами статей 176-179, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:

клопотання слідчого задоволити частково.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.364, ч.1 ст.362 КК України, запобіжний захід у виді особистого зобов`язання із покладенням обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого Другого слідчого відділу СУ ТУ ДБР у м. Львові ОСОБА_6 або іншого слідчого, у провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатись з м. Львова без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0000245 від 25.03.2019, зокрема, із ОСОБА_8 та працівниками Львівської митниці ДФС, щодо обставин вказаного кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Письмово під розпис повідомити підозрювану про покладені на неї обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1