Справа № 947/5393/20
Провадження № 1-кс/947/9867/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.07.2020 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0005691 від 19.10.2019 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого вироком Приморського районного суду м. Одеси від 18.07.2019, за ч. 2 ст. 187, ч. 2 ст. 186 КК України до 5 років 7 місяців позбавлення волі, 18.07.2019 звільненого за відбуттям строку покарання, відносно якого на теперішній час кримінальне провадження за ч. 3 ст. 185 КК України перебуває на розгляді у Малиновському районному суді м. Одеси, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1.Фактичні обставини даного кримінального провадження.
Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про продовження строку тримання під вартою, ОСОБА_5 , приблизно 18.10.2019, у невстановленому досудовим розслідуванням місці разом з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , о 03 годин 00 хвилин 18.10.2019, на невстановленому автомобілі прибули до будинку АДРЕСА_2 , де між будинками №7 та №9 помітили невідомого їм чоловіка, яким виявився ОСОБА_9 , після чого у відповідності до відведеним їм ролей, діючи умисно, почали застосовувати до ОСОБА_9 прийоми боротьби, які виконували роль відволікаючого маневру під час скоєння злочину. В цей час, ОСОБА_7 , під час застосування до ОСОБА_9 чергового прийому боротьби, шляхом ривку, відкрито заволодів з шиї останнього золотим ланцюжком вагою 42 грами, вартістю 60000 гривень. В цей час, ОСОБА_9 , розуміючи, що з його шиї було викрадено його майно, почав звертатись до ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , з вимогою припинити відносно нього протиправні дії та повернути викрадене майно, про те, ОСОБА_7 , ОСОБА_5 та ОСОБА_8 розуміючи, що їх дії переросли та носять відкритий характер, з метою утримання викраденого майна, погрожуючи застосування насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого з місця скоєння злочину зникли, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, завдавши потерпілому ОСОБА_9 матеріальний збиток у розмірі 60000 гривень.
15.03.2019, ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.

20.03.2020, слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси, підозрюваному ОСОБА_5 , обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області, строком до 14.05.2020.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 13.05.2020 року строк тримання під вартою ОСОБА_5 був продовжений до 11.07.2020 року.

Оскільки в рамках даного кримінального провадження ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися та продовжують існувати, а завершити досудове розслідування до закінчення строку дії ухвали слідчого судді не видається за можливим, сторона обвинувачення звертається до слідчого судді з вказаним клопотанням про продовження строків тримання під вартою.

2.Позиції учасників.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі, клопотання просив задовольнити. Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення поданого клопотання, зазначивши, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України на теперішній час зменшилися, свідки вже допитані, його підзахисний вже тривалий час утримується під вартою, в зв`язку з чим, просив змінити його підзахисному міру запобіжного заходу на домашній арешт. Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника. 3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при розгляді клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Згідно п. 99 у справі ЄСПЛ «Геращенко проти України», визначаючи доцільність звільнення або подальшого тримання особи під вартою, відповідні органи державної влади зобов`язані розглянути також альтернативні заходи забезпечення її явки до суду. 4. Висновки слідчого судді. Вивчивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання. 4.1. Обставини, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України. 14.03.2020 року відносно ОСОБА_5 складено письмове повідомлення про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, за кваліфікуючими ознаками: відкрите заволодіння чужим майном (грабіж), поєднане з погрозою застосування насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненому повторно за попередньою змовою групою осіб, яке було вручено у спосіб, передбачений для вручення повідомлень. Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України). Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey). Відтак, враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey), слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України. При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій. 4.2. Обставини, які свідчать про те, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися та продовжують існувати. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 20.03.2020 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 14.05.2020 року. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 13.05.2020 року строк тримання під вартою ОСОБА_5 був продовжений до 11.07.2020 року. При вирішенні питання продовження строку дії міри запобіжного заходу слідчим суддею було встановлено продовження існування в рамках кримінального провадження № 0005691 від 19.10.2019 року ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); можливого знищення підозрюваним речей та документів, які мають значення для даного кримінального провадження (п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України); незаконного впливу з боку підозрюваного на потерпілу особу (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України); вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України). Відтак, на теперішній час, слідчому судді слід встановити, чи доводять (виправдовують) наведені стороною обвинувачення обставини даного кримінального провадження продовження існування означених ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які були встановлені слідчим суддею. Так, на думку слідчого судді, тяжкість можливого покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_5 у випадку доведення його вини у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України у встановленому законом порядку судом, й сам факт усвідомлення підозрюваним можливих негативних наслідків ймовірно вчинених ним дій, свідчить про те, що підозрюваний може вжити заходів до переховування від органів досудового розслідування та суду, що свідчить про те, що ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшився та продовжує існувати. Крім того, слідчий суддя вважає, що в рамках даного кримінального провадження не зменшився й продовжує існувати ризик можливого знищення підозрюваним ОСОБА_5 речей та документів, які мають значення для даного кримінального провадження (п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України), виходячи з наступного. Так, слідчий суддя враховує, що в рамках даного кримінального провадження за обставин, як вони викладені в клопотанні, потерпілій особі в зв`язку з можливим незаконним заволодінням належними їй речами, було завдано майнової шкоди. При цьому, ймовірно викрадені речі, на теперішній час в повній мірі органом досудового розслідування не встановлені, між тим такі речі відповідають критеріям речових доказів. В свою чергу встановлення місцезнаходження такого майна забезпечить орган досудового розслідування додатковою доказовою базою на підтвердження факту та обставин можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України. Відтак, викладене може свідчити про наявність особистої зацікавленості у підозрюваного щодо знищення таких речей та документів, що свідчить про продовження існування означеного ризику. З приводу продовження існування ризику можливого незаконного впливу на потерпілу особу в рамках даного кримінального провадження (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), слідчий суддя приходить до наступного переконання. Так, слідчий суддя враховує, що матеріли даного клопотання містять протоколи допиту (в тому числі повторних) потерпілої особи, якій згідно обставин, як вони зазначені в клопотанні було завдано майнової шкоди. Так, вказані протоколи допитів містять анкетні дані означеної особи, а саме містять відомості щодо її місця проживання та місця роботи. Слідчий суддя враховує, що на теперішній час вказана особа в рамках даного кримінального провадження допитана. Між тим, враховує слідчий суддя й ту обставину, що у випадку можливого подальшого направлення обвинувального акту відносно підозрюваного ОСОБА_5 до суду, допит такої особи ймовірно буде проводитися безпосередньо судом, так як суд фактично позбавлений можливості посилатися на протоколи допитів осіб, які були отримані на стадії досудового розслідування (за винятком проведення допиту в порядку ст. 225 КПК України). Відтак, оскільки в значній мірі на показаннях потерпілої особи на теперішній час ґрунтується обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри, слідчий суддя вважає, що ризик можливого незаконного впливу на таких осіб з боку підозрюваного в рамках даного кримінального провадження не зменшився та продовжує існувати. В цілому, зважаючи на інкримінований підозрюваному ОСОБА_5 епізод ймовірної злочинної діяльності за обставинами, як вони викладені у вказаному клопотанні та письмовому повідомленні про підозру, який носить корисливий характер та спрямований на порушення права власності потерпілої особи, з огляду на ту обставину, що слідчим суддею не було встановлено офіційного місця роботи підозрюваного, а відтак і його офіційного та постійного заробітку, беручи до уваги, що на теперішній час підозрюваний ОСОБА_5 притягується до кримінальної відповідальності Малиновським районним судом м. Одеси за фактом можливого вчинення умисного, корисливого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, слідчий суддя також приходить до переконання, що ризик можливого вчинення підозрюваним іншого корисливого кримінального правопорушення проти власності в рамках даного кримінального провадження наявний та жодним чином не зменшився. 4.3. Виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Як вбачається з поданого клопотання, в рамках кримінального провадження № 0005691 від 19.10.2019 року у сторони обвинувачення наявна необхідність у забезпеченні здійснення наступних процесуальних дій: повторно здійснити тимчасовий доступ інформації, яка місить охоронювану законом таємницю та перебуває у володінні оператора телекомунікації ТОВ «Лайфселл»; здійснити тимчасовий доступ інформації, яка місить охоронювану законом таємницю та перебуває у володінні оператора телекомунікації ПрАТ «Київстар»; здійснити тимчасовий доступ інформації, яка місить охоронювану законом таємницю та перебуває у володінні оператора телекомунікації ПрАТ «ВФ Україна»; надати доручення про опрацювання інформації, отриманої від операторів телекомунікації ( у порядку ст. 71 КПК України) від оперативного підрозділу УОТЗ ГУНП в Одеській області; отримати відповідь на доручення про опрацювання інформації, отриманої від операторів телекомунікації ( у порядку ст. 71 КПК України) від оперативного підрозділу УОТЗ ГУНП в Одеській області; слідчим шляхом вжити заході щодо встановлення осіб причетних до вчинення злочину передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України; долучити до матеріалів кримінального провадження висновок комплексної товарознавчої експертизи за експертною спеціальність 12.1 «визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів» та експертизи матеріалів, речовин та виробів за експертною спеціальністю 8.9 «дослідження металів і сплавів» майна потерпілого ОСОБА_10 , яка скерована до виконання 18.06.2020; виконати вимоги, передбачені ст.ст. 290, 291 КПК України, а саме: відкрити матеріали кожній стороні кримінального провадження потерпілому ОСОБА_9 , потерпілому ОСОБА_10 , потерпілому ОСОБА_11 , потерпілого ОСОБА_12 , потерпілого ОСОБА_13 , потерпілого ОСОБА_14 , підозрюваному ОСОБА_7 , підозрюваному ОСОБА_5 , підозрюваному ОСОБА_8 , підозрюваному ОСОБА_15 , підозрюваному ОСОБА_16 , підозрюваному ОСОБА_17 , підозрюваному ОСОБА_18 , підозрюваному ОСОБА_19 , та стороні захисту, також скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування. Слідчий суддя враховує, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 09.07.2020 року, строки досудового розслідування в рамках даного кримінального провадження були продовжені до 14.09.2020 року, що підтверджує обґрунтованість доводів сторони обвинувачення в частині існування обставин, які унеможливлюють завершення досудового розслідування до закінчення строку дії ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 13.05.2020 року. 4.4. Неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу. Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України). При цьому, ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного. Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення (ст. 12 КК України), в свою чергу в рамках даного кримінального провадження наявна потерпіла особа. Крім того, ОСОБА_5 на теперішній час притягується до кримінальної відповідальності Малиновським районним судом м. Одеси, й більше того, останній є особою раніше судимою, зокрема, й за вчинення аналогічного роду кримінальних правопорушень. За таких обставин, з огляду на встановлені слідчим суддею в рамках даного кримінального провадження ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшилися та продовжують існувати, слідчий суддя приходить до переконання, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не сприятиме, як досягненню завдань кримінального провадження в цілому, так і окремого запобіжного заходу зокрема. На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення про продовження підозрюваному ОСОБА_5 строку тримання під вартою підлягає задоволенню, так як є пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого залишилися з огляду на серйозний характер загрози для суспільного порядку протиправного діяння, його тяжкості з урахуванням конкретних обставин кримінального провадження, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, та може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків. Керуючись ст.ст. 177, 183, 197, 199, 309КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0005691 від 19.10.2019 року задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 06.09.2020 року, з утриманням в Одеському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1