Справа №:755/7705/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" червня 2020 р. Слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Дніпровського районного суду м. Києва клопотання старшої слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003602 від 01 червня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

У С Т А Н О В И Л А:

До слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшої слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003602 від 01 червня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що 01 червня 2020 року до Дніпровського УП надійшов рапорт про те, що перебуваючи за адресою АДРЕСА_1 невстановлена особа вчинила умисне вбивство ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В ході досудового розслідування було встановлено, що до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення може бути причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

01 червня 2020 року слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_7 , з дозволу власника приміщення ОСОБА_8 та понятих було проведено огляд приміщення квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

В ході огляду було виявлено та вилучено: коробки від сім карт операторів стільникового зв`язку у кількості 4 шт., які поміщено до прозорого пакету, скріпленого биркою та печаткою «Для пакетів» Дніпровського УП ГУНП у м. Києві; паспорт серії НОМЕР_1 , який поміщено до паперового конверту, скріпленого биркою та печаткою «Для пакетів» Дніпровського УП ГУНП у м. Києві.

Постановою старшої слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 від 01 червня 2020 року вказані речі визнано речовими доказами по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003602 від 01 червня 2020 року.

В ході досудового розслідування встановлено, що існують обставини, які підтверджують, що не застування арешту майна на вилучене майно може призвести до приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення доказів по кримінальному провадженню, зокрема подальшого знівечення, відчуження майна на користь третіх осіб та унеможливити встановлення об`єктивної істини походження даного майна, тому просив задовольнити клопотання у повному обсязі.

Прокурор в судовому засідання клопотання підтримав та провив його задовольнити.

Підозрюваний та його адвокат в судове засідання не з`явились, хоча матеріали провадження за клопотанням містять дані про їх виклик у судове засідання, прокурор та адвокат підозрюваного надали суд заяву про розгляд клопотання у їх відсутність.

Вивчивши клопотання, долучені до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що на даний час у органу досудового розслідування є об`єктивна потреба встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, для чого необхідним є належне зберігання речових доказів з метою проведення необхідних слідчих дій, тому накладення арешту на вказане вилучене майно є необхідним для запобігання можливості їх подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати. Вилучення вказаних речових доказів є необхідним для забезпечення їх зберігання до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України з метою недопущення внесення технічних змін чи механічного втручання, знищення, пошкодження, яке може перешкоджати всебічному, повному та об`єктивному дослідженню обставин кримінального провадження, а тому, з урахуванням наведених слідчим підстав, на зазначене майно може бути накладений арешт на підставі ст. 170 КПК України, так як існує сукупність розумних підозр вважати, що дані речі мають значення доказів вчинення злочину, а отже з метою збереження доказів від пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, крім того, перелічені вище предмети мають значення речових доказів в значенні ст. 98 КПК України, а саме являються матеріальними об`єктами, які могли бути знаряддям вчинення злочину та/або могли зберегти на собі його сліди (п. 1, 2, 3, 15, 16), можуть містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, існує потреба в їх арешті.

На підставі наведеного та, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідча суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання старшої слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучено в результаті проведення огляду приміщення квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: коробки від сім карт операторів стільникового зв`язку у кількості 4 шт., які поміщено до прозорого пакету, скріпленого биркою та печаткою «Для пакетів» Дніпровського УП ГУНП у м. Києві; паспорт серії НОМЕР_1 , який поміщено до паперового конверту, скріпленого биркою та печаткою «Для пакетів» Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, що в сукупності мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України та до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідча суддя ОСОБА_1