Справа № 641/5553/17
УХВАЛА
про продовження запобіжного заходу

"04" березня 2020 р.

Київський районний суд м. Харкова:

головуючий - суддя ОСОБА_1

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

ОСОБА_6 , ОСОБА_7

захисників адвокатів: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

ОСОБА_10

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у кримінальному провадженні за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , 1960 року народження,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

ОСОБА_5 , 1967 року народження,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

ОСОБА_6 ,1981 року народження, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

ОСОБА_7 , 1991 року народження,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у скоєнні вказаних злочинів.

В судовому засіданні прокурор просив продовжити запобіжний захід обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , посилаючись на те, що продовжують існувати ризики, передбачені п.п.1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти заявлено клопотання, просив його відпустити до дому, обіцяв так більше не робити.

Його захисник проти заявленого клопотання заперечував, посилаюсь на те, що світом шириться небезпечний кароновірус, тому знаходиться обвинуваченому у слідчому ізоляторі небезпечно для життя, так як там скупчення людей. Крім того просив зменшити суму залогу, посилаюсь на те, що раніше визнання сума залогу є непід`ємною для родини обвинуваченого. Зазначив, що обвинувачений вже відбув половину максимального покарання визначеною санкцією статті за якою його обвинувачують.

Обвинувачений ОСОБА_5 проти клопотання прокурора заперечував, посилаюсь на те, справа слухається вже три роки, він не розуміє, що у прокурора є підстави йому не довіряти. Запевнював, що нікуди переховуватися від суду не буде, у нього є маленька дитина.

Захисник ОСОБА_5 - ОСОБА_11 проти заявленого клопотання заперечував, посилаюсь на те, відсутні будь які ризики на які посилається прокурор, обвинувачені тривалий час знаходяться під вартою, в обвинуваченого є маленька дитинка, поганий стан здоров`я, є недоліки слідства. Вважає, що є всі підстави зміни запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , захисник ОСОБА_12 , проти клопотання прокурора заперечували, підтримали думку захисників ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

Суд прийшов до висновку, що заявлене прокурором клопотання про продовження щодо обвинувачених дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст.331 КПК України суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Вирішення питання щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

До спливу продовженого строку запобіжного заходу, судове провадження не завершено,перебуває на стадії вивчення матеріалів справи.

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , суд враховує наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме обвинувачені можуть переховуватися від суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Також суд оцінює сукупність обставин, передбачених ст.178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожує їм у разі визнання винуватими у скоєні вказаного злочину (від 7 до 9 років позбавлення волі), те, що обвинувачений ОСОБА_5 , обвинувачуються у вчиненні злочину, в період відбування іспитового строку, у ОСОБА_5 та ОСОБА_4 відсутні постійне офіційне місце роботи та офіційні джерела отримання прибутку. Враховуючи, що у цьому кримінальному провадженні наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав і інтересів суспільства, суд проходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів на теперішній час неможливе, ризики, які виправдовують тримання обвинувачених під вартою, не зменшилися, тому для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинувачених під час розгляду справи суд продовжує строк тримання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 під вартою на 60 днів, з правом внесення суми застави.

Врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

При цьому суд зазначає, що тяжкість покарання, що загрожує (від 7 до 9 років позбавлення волі), не є безпосередньою підставою для тримання під вартою, а оцінюється в сукупності з наявними ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України, беручи до уваги суворість передбаченого покарання за інкримінований злочин у взаємозв`язку з невідбутним покаранням у виді 5-ти років позбавлення волі за попереднім вироком, що є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування від суду.

Посилання обвинуваченого на наявність у нього дитини та посилання захисника на існування кароновірусу у світі не є достатньою підставою для зміни запобіжного заходу.

Разом з тим, суд враховує тривалість перебування обвинувачених під вартою, що поступово призводить до зменшення ризику ухилення від суду, тому суд вважає необхідним зменшити обвинуваченому ОСОБА_4 визначену на досудовому розслідуванні суму застави у розмірі 128000 (сто двадцять вісім тисяч) грн., що становило на час обрання запобіжного заходу 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (1600 х 80), - до розміру застави, передбаченого для тяжких злочинів.

Зокрема, згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вищевказане, дату обрання запобіжного заходу обвинуваченим у виді тримання під вартою з визначенням суми застави (23.07.2017 року), суд вважає необхідним зменшити суму застави ОСОБА_4 до 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідає п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України та становить 112000 грн. (1600 х 70).

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав і інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейського суду з прав людини, вимагає від суду більш суворості і оцінці порушень цінностей суспільства.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 331, 372 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Міру запобіжного заходу обвинуваченим ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківська установа виконання покарань (27)» продовжити на 60 діб - до 02 травня 2020 року включно.

Визначити суми застави у розмірах: ОСОБА_4 112000 (сто дванадцять тисяч) грн.., ОСОБА_5 128000 (сто двадцять вісім тисяч) грн., які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 та ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 та ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає, без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання або перебування;

4) утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право виїзду з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити обвинуваченим, що у разі невиконання покладених на них обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 7-ми діб з моменту її проголошення.

Головуючий ОСОБА_1