Справа №639/5617/18
Провадження №1-кс/639/852/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 квітня 2020 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №2 Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001757 від 22.09.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України, -

в с т а н о в и в:
03.04.2020 року на розгляд до Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №2 Харківської області ОСОБА_3 , після усунення недоліків (в порядку ч. 3 ст. 172 КПК України), в якому прокурор просить:

- накласти арешт на майно, вилучене 19.03.2020 в період часу з 21:31 год. 02:01 год., в ході проведення обшуку підпільного салону з надання послуг інтимного характеру за адресою: АДРЕСА_1 , яке вилучено у присутності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешкає за адресою: АДРЕСА_3 (більш повні анкетні дані вказані особи відмовилися повідомляти), а саме: 1) грошові кошти в сумі 2570 гривень, купюрами номіналом по: 500 гривень - 4 купюри, 200 гривень - 1 купюра, 100 гривень - 2 купюри, 50 гривень - 2 купюри; 20 гривень - 2 купюри, 5 гривень - 5 купюр, 2 гривні - одна купюра, 1 гривна - 3 купюри які були здобуті в результаті злочинної діяльності; 2) чорнові записи, графіки, прайси; 3) візитівки інтим-салону, які використовувалися у злочинній діяльності; 4) інтимні засоби; 5) мобільний телефон Iphone С ІМЕІ: НОМЕР_1 ; Iphone 5 SІME: НОМЕР_2 , Iphone5 S ІМЕІ: НОМЕР_3 ; 6) машинка для перерахування грошей; 7) машинка для перевірки грошей.

В обґрунтування клопотання зазначається, що впровадженні СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0001757 від 22.09.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України, за фактом утримання невстановленими особами місць розпусти та звідництва розпусти на території Новобаварського та інших районів м. Харкова в період 2018 року по теперішній час.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.03.2020 року надано дозвіл на проведення обшуку підпільного салону з надання послуг інтимного характеру, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

19.03.2020 року (слідча дія закінчена 20.03.2020 о 02 год. 01 хв.) на підставі вищевказаної ухвали слідчого судді проведено обшук підпільного салону з надання послуг інтимного характеру за адресою: АДРЕСА_1 , за наслідками чого виявлено та вилучено майно, зазначене в протоколі обшуку від 19.03.2020 року.

В клопотанні прокурора зазначається, що у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно, оскільки встановлені достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: зберегло на собі його сліди; містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час вказаного кримінального провадження; є предметами, що були набуті кримінально протиправним шляхом, з метою збереження зазначених речових доказів, та використання їх під час досудового розслідування.

Враховуючи вищевикладене, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також враховуючи, що вилучене майно має бути використане у кримінальному провадженні в якості речових доказів, прокурором заявляється клопотання про накладення арешту на вказане майно.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, на адресу суду надав письмову заяву про те, що клопотання підтримує у повному обсязі та просить зазначене клопотання задовольнити.

У судове засідання викликалась ОСОБА_4 , у присутності якої було проведено обшук, шляхом направлення судової повістки за місцем її фактичного проживання, однак у судове засідання вона не з`явилась, заяв чи клопотань на адресу суду не надходило.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі прокурора та інших осіб, оскільки їх відсутність у судовому засіданні не перешкоджає розгляду клопотання по суті.
Вивчивши доводи клопотання та надані до суду матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання про арешт майна, з огляду на таке.

Щодо дотримання прокурором строку звернення до суду із клопотанням про арешт майна, слідчий суддя враховує такі обставини.

19.03.2020 року (слідча дія завершена 20.03.2020 року о 02 год. 01 хв.) на підставі ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено речі та документи, про арешт яких прокурором заявлено клопотання.

Згідно з абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 1 ст. 116 КПК України, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. При цьому, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

20.03.2020 року на адресу Жовтневого районного суду м. Харкова поштою направлено клопотання прокурора про арешт майна, вилученого під час проведення обшуку.

Ухвалою слідчого судді від 26.03.2020 року по справі №639/5617/18 (провадження №1-кс/639/772/20) клопотання про арешт майна повернуто прокурору для усунення недоліків протягом 72 (сімдесяти двох) годин з моменту отримання копії ухвали.

Копія ухвали отримана прокурором Харківської місцевої прокуратури №2 Харківської області ОСОБА_3 27 березня 2020 року.

30.03.2020 року на адресу Жовтневого районного суду м. Харкова повторно подано клопотання прокурора про арешт майна з усуненими недоліками від 30.03.2020 року.

Ухвалою слідчого судді від 31.03.2020 року по справі №639/5617/18 (провадження №1-кс/639/813/20) клопотання про арешт майна повернуто прокурору для усунення недоліків протягом 72 (сімдесяти двох) годин з моменту отримання копії ухвали.

Копія ухвали отримана прокурором Харківської місцевої прокуратури №2 Харківської області ОСОБА_3 02 квітня 2020 року.

03.04.2020 року на адресу Жовтневого районного суду м. Харкова повторно надійшло клопотання про арешт майна з усуненими недоліками від 03.04.2020 року.

Таким чином, при зверненні до суду прокурором дотримано строки подання клопотання про арешт майна, визначені абз. 2 ч. 5 ст. 171, ч. 3 ст. 172 КПК України.

Вирішуючи клопотання про арешт майна по суті, слідчий суддя зазначає наступне

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Постановою слідчого СВ Київського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 20.03.2020 року вилучені під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , грошові кошти, документи, мобільні телефони та інші речі визнано речовими доказами та долучено до матеріалів кримінального провадження №0001757 від 22.09.2018 року.
В поданому клопотанні прокурором доведено, що відповідно до ст. 98 КПК України вилучене майно відповідає наступним критеріям речового доказу, а саме: зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В частині вилучення під час проведення обшуку грошових коштів, слідчий суддя зазначає, що наявні достатні підстави вважати, що вказані гроші набуті кримінально протиправним шляхом.
Крім цього, вилучені під час проведення обшуку мобільні телефони можуть містити інформацію про зв`язок та спілкування осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, а також інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи вищевикладене, з метою повного, об`єктивного та всебічного встановлення всіх обставин вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України, а також встановлення осіб причетних до вчинення кримінального правопорушення, забезпечення в якості речових доказів вказаного майна, яке вилучене в ході обшуку приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , виникла необхідність у накладенні арешту на майно.
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Завданням накладення арешту на майно є запобігання можливості особам, у яких воно вилучене, приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна, що відповідає вимогам абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.
Без накладання арешту на вилучене майно в подальшому не можливим буде проведення слідчих дій у кримінальному провадженні, що підтвердить вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, у поданому клопотанні прокурором доведено, що вилучене майно має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речових доказів, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 171, 172, 173, 309, 369, 372 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №2 Харківської області ОСОБА_3 від 03.04.2020 року про арешт майна у кримінальному провадженні за №0001757 від 22.09.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 19.03.2020 в період часу з 21:31 год. 02:01 год. в ході проведення обшуку підпільного салону з надання послуг інтимного характеру за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

1) грошові кошти в сумі 2570 гривень, купюрами номіналом по: 500 гривень - 4 купюри, 200 гривень - 1 купюра, 100 гривень - 2 купюри, 50 гривень - 2 купюри; 20 гривень - 2 купюри, 5 гривень - 5 купюр, 2 гривні - одна купюра, 1 гривна - З купюри які були здобуті в результаті злочинної діяльності;

2) чорнові записи, графіки, прайси;

3) візитівки інтим-салону, які використовувалися у злочинній діяльності;

4) інтимні засоби;

5) мобільний телефон Iphone С ІМЕІ: НОМЕР_1 ; Iphone 5 SІME: НОМЕР_2 , Iphone5 S ІМЕІ: НОМЕР_3 ;

6) машинка для перерахування грошей;

7) машинка для перевірки грошей.

Визначити місцем зберігання арештованого майна камера схову речових доказів Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області, розташованого за адресою: м. Харків, просп. Любові Малої, 45.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Також арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та слідчому.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1