ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 548/1904/19 Номер провадження 11-сс/814/247/20Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 березня 2020 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду в складі:
головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_5
прокурора ОСОБА_6
підозрюваного ОСОБА_7
захисника ОСОБА_8
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві матеріали клопотання старшого слідчого СВ Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_9 про обрання запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Хорол, Полтавської області, із вищою освітою, одруженого, обіймаючого посаду Хорольського міського голови Хорольської міської ради Полтавської області, паспорт НОМЕР_1 , , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого
у рамках кримінального провадження №0000298 від 08 липня 2019 року за ознаками злочинів передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України
за апеляційною скаргою захисника адвоката ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Хорольського районного суду Полтавської області від 04 березня 2020 року,-

ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою слідчого судді Хорольського районного суду Полтавської області від 04 березня 2020 року частковозадоволено клопотання слідчого та застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді застави у сумі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 210 200 грн (двісті десять тисяч двісті) гривень із покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків.

В обґрунтування постановленої ухвали слідчий суддя вказала на наявність обґрунтованої підозри, доведеність стороною обвинувачення наявності ризиків того, що підозрюваний ОСОБА_7 зможе переховуватись від органів досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, а для запобігання встановленим ризикам недостатньо обрання більш м`якого запобіжного заходу.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, захисником ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати зазначену ухвалу та ухвалити нову, якою у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відмовити.
З рішенням районного суду не погоджується, так як останнє прийняте з істотним порушенням норм процесуального законодавства, не відповідає повноті судового розгляду, а висновки суду не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження.

Доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що підозра оголошена ОСОБА_7 є необґрунтованою, а ризики зазначені слідчим та прокурором відсутні.

Відзначив, що суд ігнорував наявність у клопотанні висновку судової будівельно-технічної та економічної експертизи який говорить про те, що збитки по даній справі не встановлені, а сама експертиза проводилася без залучення зацікавлених осіб та вивчення всіх обставин, які свідчили про наявність зазначених у експертизі матеріальних засобів на момент підписання оспорюваних досудовим слідством документів в підрядника, що не може розцінюватися як розтрата та недостача. Також, в своєму клопотанні слідчий не аргументував, що більш м`який запобіжний захід ніж грошова застава, не зможе гарантувати належної процесуальної поведінки підозрюваного, а слідчий суддя цього не взяла до уваги як і майновий стан підозрюваного та вплив на його репутацію прийнятого рішення.
Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, позицію сторін, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до вимог ч.1 ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судове рішення в межах апеляційної скарги.

Згідно ст.2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу відповідно до ч.2 ст.177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосовування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст.182 КПК України застава як запобіжний захід, полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

За вимогами ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Також, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки (ст.178 КПК України).

Як вбачається з матеріалів провадження, у провадженні СВ Хорольського ВП ГУНП у Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000298 від 08 липня 2019 року за ознаками злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

В ході проведення досудового розслідування кримінального провадження 0000298 від 08 липня 2019 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України було встановлено, що ОСОБА_7 , обіймаючи посаду Хорольського міського голови, будучи службовою особою, шляхом зловживання своїм службовим становищем, з попередньою змовою з особою, матеріали щодо якої виділено в окреме провадження за № 0000038, розтратив бюджетні кошти, які перебували у його віданні та відносно яких він був розпорядником, шляхом підписання актів, які згідно висновку експертів № 136/6340 від 25 березня 2019 року за результатами проведення комплексної судової будівельно - технічної та економічної експертизи встановлено завищення обсягу робіт з будівництва футбольного майданчика зі штучним покриттям у м. Хорол Полтавської області на загальну суму 845 107 грн 40 ком. Внаслідок вказаних дій ТОВ «Бідтехіндустрія Інвест», без законних підстав за товари та роботи які фактично поставлені та виконані не були, отримали на рахунок підприємства бюджетні кошти в сумі 845 107 грн. 70 коп., що згідно п. 4 примітки до ст. 185 КК України є особливо великим розміром.

02 березня 2020 року ОСОБА_7 , повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні вищевказаних злочинів, на даному етапі провадження підтверджується зібраними по кримінальному провадженню в їх сукупності, доказами, а саме: рішенням першої сесії Хорольської міської ради 7 скликання від 25 листопада 2015 року «Про підсумки виборів депутатів міської ради та міського голови і визнання їх повноважень»; рішенням виконавчого комітету Хорольської міської ради №307 від 17 грудня 2015 року; постановою начальника Хорольського відділу Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області від 08 липня 2019 року про виділення матеріалів досудового розслідування в окреме провадження та визначення підслідності кримінального правопорушення, згідно якої із матеріалів кримінального провадження № 0000038 від 22 січня 2019 року виділено в окреме кримінальне провадження № 0000298 та матеріали кримінального провадження; повідомленням Управління СБУ в Полтавській області № 66/41-73 від 21 січня 2019 року про можливі факти протиправної діяльності з боку службових осіб Хорольської міської ради Полтавської області та ТОВ «Будтехіндустрія Інвест» під час виконання договору підряду щодо будівництва футбольного майданчику зі штучним покриттям за адресою Полтавська область, м. Хорол, вул. Небесної Сотні, 38/1; протоколом огляду місця події від 30 січня 2019 року у ході якого слідчим СВ Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області за участю спеціаліста будівельника ОСОБА_10 проведено огляд футбольного майданчика за адресою м. Хорол, вул. Небесної Сотні, 38/1, Полтавської області; довідкою спеціаліста - інженера технагляду ОСОБА_11 від 30 січня 2019 року, згідно якої при проведенні 30 січня 2019 року огляду місця події встановлено невідповідність зафіксованим а актах виконаних робіт фактичних обсягам робіт; протоколами допитів свідків ОСОБА_12 від 08 лютого 2019 року, ОСОБА_13 від 06 березня 2019 року, ОСОБА_14 від 06 березня 2019 року; ОСОБА_15 від 12 лютого 2020 року; ОСОБА_16 від 20 лютого 2019 року; копією договору підряду № 222 від 20 грудня 2018 року, договору № 227 від 28 грудня 2018 року, акту приймання виконаних будівельних робіт № 1 за грудень 2018 року (на суму 859 817 грн.), акту приймання виконаних будівельних робіт № 2 за грудень 2018 року (на суму 107 935 грн.), акту вартості устаткування № 2 за грудень 2018 року (на суму 21 965,60 грн.), рахунку № 20 від 28 грудня 2018 року, накладної № 20 від 28 грудня 2018 року; платіжного доручення № 25 від 27 грудня 2018, № 1 від 28 грудня 2018 року, №2 від 28 грудня2018 року; листом Хорольської міської ради № 367/03-18 від 28 грудня 2019 року згідно якого на будівництво футбольного майданчика із штучним покриттям у м. Хорол Полтавської області було витрачено коштів на загальну суму 1 499 390 грн, з яких 859 817 грн. коштів місцевого бюджету та 639 573 грн. асигнування із Державного бюджету; протоколом тимчасового доступу до речей та документів від 07 березня 2019 року, згідно якого СВ Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області отримано доступ до виписки по рахунку № НОМЕР_2 ТОВ «Будтехіндустрія Івест» у ПАТ «Райффайзен Банк Аваль»; протоколом тимчасового доступу до речей та документів від 25 квітня 2019 року, згідно якого СВ Хорольського ВП ГУ НП в Полтавській області отримано доступ до виписки по рахунку № НОМЕР_2 ТОВ «Будтехіндустрія Інвест» у ПАТ «Райффайзен Банк Аваль»; висновком експертів №136/6340 за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної та економічної експертизи у Полтавському відділенні Харківського НДІ судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса; висновком експерта №356 від 29 березня 2019 року за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у Полтавському НДЕКЦ МВС України; висновком експерта № 1385 від 26 вересня 2019 року за результатами судової почеркознавчої експертизи у Полтавському НДЕКЦ МВС України.

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Колегія суддів вважає, що надані слідчому судді стороною обвинувачення докази на обґрунтування підозри є переконливими, узгоджуються між собою та є достатніми для висновку щодо можливості ОСОБА_7 вчинити вищевказані злочини, тобто про те, що підозра є обґрунтованою.

Так, під час розгляду клопотання слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточну кваліфікацію дій ОСОБА_7 , виходячи з наданих стороною обвинувачення документів, дійшов вірного висновку про наявність обґрунтованої підозри на час розгляду клопотання щодо можливого вчинення ОСОБА_7 інкримінуємих злочинів.

Таким чином, посилання захисника підозрюваного на необґрунтованість підозри, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду та спростовуються матеріалами судового провадження, в тому числі обставинами вчинення підозрюваним дій за пред`явленою підозрою.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Перевіряючи обґрунтування слідчого судді щодо наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України та обставини передбачені ст. 178 КК України, а саме того, що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, знищити, сховати або спотворити будь -яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин злочинів колегія суддів встановила належне обґрунтування наявності кожного із зазначених ризиків. Оскільки, зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочинів, характер та ступінь суспільної небезпечності кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_7 , фактичні обставини провадження та дані про особу підозрюваного, а також інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України.

Перевіряючи обґрунтування слідчого судді щодо наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні достатнім чином обґрунтовано ризики передбачені ст. 177 КПК України. Оскільки, підозрюваному ОСОБА_7 загрожує покарання у вигляді позбавлення волі строком до 12 років з конфіскацією майна. Крім того, за приміткою ст.45 КК України злочин, передбачений ст.191 КК України, у випадку вчинення його шляхом зловживання службовим становищем, є корупційним, а отже у разі засудження особи, до нього не може бути застосовано звільнення від покарання, а також застосування більш м`якого покарання, ніж передбачене законом та ОСОБА_7 з 04 березня 2020 року по 24 квітня 2020 року перебуває у щорічній відпустці і в цей час може залишити своє місце проживання та переховуватися від слідчого, прокурора та суду, що може перешкодити своєчасному проведенню і завершенню досудового розслідування та судового розгляду протягом розумного строку. Шляхом перешкоджання з`явленню свідків, можливого примушення їх до відмови від давання показань може незаконно впливати на свідків, які в даному кримінальному провадженні встановленні та частина з яких допитані, а інші залишаються недопитані. На даний час досудове розслідування триває, встановлюються всі фактичні обставини вчинення кримінальних правопорушень, заплановано проведення ряду слідчих (розшукових) дій, а тому підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Отже, з огляду на зазначені ризики, та з урахуванням обставин ст. 178 КПК України слідчий суддя прийшла до вірного висновку, застосувавши запобіжний захід у вигляді застави, оскільки він зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Колегія суддів зазначає, що вчинений злочин, у якому підозрюється ОСОБА_17 , має високий ступінь суспільної небезпеки, за обставинами провадження наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, при цьому рішення суду за результатами розгляду питання щодо можливості обрання запобіжного заходу повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Надані із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави матеріали доводять наявність правових підстав для обрання підозрюваній зазначеного запобіжного заходу, а також те, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують саме такий обсяг втручання у права та інтереси підозрюваної з метою досягнення дієвості цього провадження.

Доводи апелянта про відсутність ризиків передбачених ст. 177 КПК України є неспроможними та спростовується зазначеними вище обставинами.

Інші доводи апеляційної скарги висновків слідчого судді не спростовують, істотних порушень вимог Кримінального процесуального кодексу України, які б давали підстави для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.

Відтак, під час постановлення оскаржуваної ухвали слідчим суддею повністю дотримано вимоги кримінального процесуального закону, порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, в тому числі за вимогами та обставинами, викладеними захисником підозрюваного в апеляційній скарзі, колегією суддів не встановлено, у зв`язку з чим оскаржувана ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою та такою, що підлягає залишенню без змін, а відтак вимоги апеляційної скарги захисника ОСОБА_8 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , підлягають залишенню без задоволення.

Керуючись ст. ст.405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:
Апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Хорольського районного суду Полтавської області від 04 березня 2020 року без змін.

Ухвала набирає чинності з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_2

Судді ОСОБА_4

ОСОБА_3