Номер справи 289/59/20
Номер провадження 1-кс/289/7/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.01.2020 м. Радомишль

Слідчий суддя Радомишльського районного суду Житомирської областi ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Радомишльського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000016 від 10.01.2020 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Хотешів Камінь-Каширського району Волинської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, на утриманні нікого немає, не є особою з інвалідністю, працюючого фасувальником ТОВ «Баст Еко» (місцезнаходження: смт. Біла Криниця, Радомишльський район, Житомирська область), зареєстрованого по АДРЕСА_1 , тимчасово проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:

11.01.2020 до Радомишльського районного суду Житомирської області надійшло клопотання слідчого СВ Радомишльського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за кримінальним провадженням № 0000016 від 10.01.2020 відносно ОСОБА_4 ..
Клопотання мотивовано тим, що 09.01.2020 ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, їхав в якості пасажира автобусом сполучення «Тетерів-Городок» до смт. Біла Криниця Радомишльського району Житомирської області, де він тимчасово проживав і працював, однак через стан сп`яніння проїхав свою зупинку і доїхав майже до смт. Городок Радомишльського району Житомирської області, та попросив водія зупинитися біля лісової дороги, яка веде в напрямку смт. Біла Криниця Радомишльського району Житомирської області, де вийшов. Окрім ОСОБА_4 з автобуса вийшов ОСОБА_7 , який теж перебував в стані алкогольного сп`яніння. При виході з автобуса пасажири випадково передали ОСОБА_4 шапку ОСОБА_7 , який розуміючи, що шапка йому не належить, одягнув її на себе. Після того як автобус поїхав на початку ґрунтової дороги в лісовому масиві, яка веде в бік смт. Біла Криниця Радомишльського району Житомирської області, неподалік від смт. Городок Радомишльського району Житомирської області, ОСОБА_7 , маючи на меті забрати свою шапку, штовхнув ОСОБА_4 та зірвав з його вух навушники, через що у ОСОБА_4 виник раптовий прямий умисел на вбивство ОСОБА_7 з метою заволодіння його майном.

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та свідомо бажаючи їх настання, з метою спричинення тілесних ушкоджень, ОСОБА_4 , 09.01.2020, близько 21 год. 15 хв., у вищевказаному місці, почав наносити присутньому ОСОБА_7 численні удари руками, ногами, рюкзаком і дерев`яною палицею по голові, обличчю та тулубу, придавлюючи грудну клітку коліном, поки ОСОБА_7 не припинив чинити опір та захищатися.
В результаті умисних злочинних дій ОСОБА_4 , ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження у вигляді забійних ран голови та обличчя, закритої тупої травми грудної клітки з переломами ребер, пошкодженням пристінкової плеври та лівої легені, торакопульманального шоку, які по своїй категорії відносяться то тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент спричинення, що знаходяться в прямому причинному зв`язку зі смертю ОСОБА_7 , який в результаті отриманих травм помер на місці події.
Після заподіяння смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_4 переслідуючи корисливий мотив, заволодів шапкою останнього та мобільним телефоном «Samsung» моделі GT-E1170, якими в подальшому розпорядився на власний розсуд.
ОСОБА_4 своїми умисними діями, які виразились в умисному вбивстві, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті з корисливих мотивів ОСОБА_7 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене п. 6 ч. 2 ст.115 КК України.

10.01.2020 за даними фактом розпочато розслідування за ознаками злочину, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України, відомості про що внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000016.

10.01.2020 о 19 год. 45 хв. ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою в скоєнні злочину, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України.

11.01.2020 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 вчинив умисний особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавленні волі на строк від 10 до 15 років, або довічне позбавлення волі, не має постійного місця проживання, тому, враховуючи також тяжкість злочину, буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, зможе знищити або сховати речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зможе незаконно впливати на потерпілу та свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Прокурор клопотання підтримала, зазначила, що обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, підтверджена, а тому просила застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти наявним ризикам.
Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснив, що не мав умислу на вбивство потерпілого, та просить суд застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Захисник в судовому засіданні зазначив, що відсутні ризики, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, та органом досудового розслідування невірно кваліфіковано дії підозрюваного ОСОБА_4 , просить врахувати суд молодий вік ОСОБА_4 , який має постійне місце роботи та не є судимим, вважає за можливе застосувати більш м`який запобіжний захід як домашній арешт.

Заслухавши думку прокурора, підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника, дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.
Радомишльським ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000016 від 10.01.2020 за п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України.
10.01.2020 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України, що підтверджується відповідним протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину.
Про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України, повідомлено 11.01.2020 громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Частиною 1 статті 194 КПК України регламентовано, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Частиною 5 статті 9 КПК України передбачено, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).
Згідно позиції Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).
При дослідженні доданих до клопотання доказів, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України. Обґрунтованість підозри стверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документах даними, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри.
Слідчий суддя вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Кримінальне правопорушення, передбачене п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України, за ступенем тяжкості є особливо тяжким злочином і передбачає покарання у вигляді від десяти до п`ятнадцяти років або довічне позбавленням волі, з конфіскацією майна. Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно з ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Слідчий суддя враховує, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000, тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.
На підставі вищенаведеного, слідчий суддя, враховує дані, що характеризують особу підозрюваного ОСОБА_4 : раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, молодий вік, офіційно працевлаштований, а також те, що підозрюваний не зареєстрований на території Радомишльського району Житомирської області, залишив місце події, а також той факт, що кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 є особливо тяжким злочином, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та низки об`єктивних обставин, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого. Застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, в даному випадку, не зможе запобігти наявним ризикам.
Згідно з ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Радомишльського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000016 від 10.01.2020 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України - задовольнити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят діб.
Строк тримання під вартою обчислювати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з 10.01.2020 по 09.03.2020 включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя /підпис/ ОСОБА_1

Згідно з оригіналом
Слідчий суддя ОСОБА_1

"___" __________ 20 __
(дата засвідчення копії)