справа № 201/5643/15к
провадження № 1кс/201/3617/15
УХВАЛА
Іменем України

15 квітня 2015 року м. Дніпропетровськ

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі слідчого судді слідчого ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника заявника ПП Цесія - адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання Приватного підприємства Цесія про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:
До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська звернулося Приватне підприємство Цесія із клопотанням про скасування арешту, накладеного в рамках кримінального провадження № 0000020, внесеного до ЄРДР 23.05.2014 р. ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 13.03.2015р. на грошові кошти у вигляді зупинення видаткових операцій по рахунках № НОМЕР_1 (код 980), № НОМЕР_2 (код 980), відкритих у ПАТ КБ ПриватБанк які належать ПП Цесія в сумі 74,3 млн. грн.,

В обґрунтування клопотання зазначив, що кошти ПП Цесія, на які накладено арешт не використовувалися як засіб вчинення чи схилення до вчинення кримінального правопорушення, не здобуті злочинним шляхом. Кримінальне провадження здійснюється відносно директора ДП Дніпромашзбагачення ОСОБА_5 . Посадові особи ПП Цесія не повідомлялися про підозру, не є обвинуваченими, особами, які несуть цивільну відповідальність, відповідальність перед державою, щодо яких здійснюється провадження. Слідством не надано доказів зв`язку підприємства із обвинуваченими та нанесення державі збитків. Ухвалою арештовані кошти, які є результатом здійснення підприємницької діяльності, у зв`язку із чим підприємство позбавлено можливості її здійснювати. Тому вважає, що арешт є необґрунтованим та просить його скасувати.

Представник заявника у судовому засіданні вимоги клопотання підтримала, надавши аналогічні пояснення, просила клопотання задовольнити.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечував, зазначивши, що на момент розгляду питання про накоплення арешту досудовим розслідуванням було встановлено, що грошові кошти за надання послуг з використання корисної моделі перераховані ДПП Кривбаспромводопостачання в сумі 74,3 млн. грн. на рахунки КП ДОР Аульський водовід, які потім перераховувалися на рахунки ДП Дніпромашзбагачення в сумі 6,2 млн. грн., яке в свою чергу перераховувало кошти на інші підприємства, у т.ч. на рахунки ПП Цесія у вигляді фінансової допомоги. Дослідженням ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 18.03.2015р. про результати можливих фактів легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом ДП Дніпромашзбагачення за період з 01.01.2009р. по 31.12.2014р. встановлено, що перерахування бюджетних коштів з ДП Дніпромашзбагачення на рахунки ПП Цесія з 26.02.2010р. на суму 100 000,00 грн. та 800 000,00 грн. Тому просив у задоволенні клопотання відмовити.

Суд розглядає клопотання здійснювався без аудіофіксації судового засідання, оскільки такої заяви не надійшло.

Розглянувши клопотання, вивчивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Статтею 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд підчас судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Арешт може бути накладено на нерухоме та рухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або безготівковому вигляді, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого, які вчинили суспільно-небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно ст. 171 КПК України, слідчий має право, за погодженням з прокурором, в межах кримінального провадження звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у виді речей, документів або грошей, в якому повинно зазначатись підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.

Судом встановлено, що в провадженні слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Дніпропетровській області знаходяться матеріали кримінального провадження № 0000020, внесене до ЄРДР 23.05.2014р. про вчинення кримінальних правопорушень за ознаками ч.3 ст.212, ч.5 ст.191, ч.5 ст.27 КК України. Слідчий у встановленому законом порядку звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з клопотанням про накладання арешту на тимчасово вилучене майно. Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 13.03.2015р. клопотання задоволено та накладено арешт на грошові кошти ПП Цесія в розмірі 74,3 млн. грн.

Як вбачається із ухвали про накладення арешту, під час розгляду клопотання встановлено, що службові особи ДПП Кривбаспромводопостачання в період 2010 2014р.р. безпідставно перерахували грошові кошти ДПП Кривбаспромводопостачання на розрахункові рахунки ДП Дніпромашзбагачення в загальній сумі 74,3 млн. грн., начебто за надання останнім послуг з використання корисної моделі №41674 Спосіб оптимізації режиму роботи електронасосних агрегатів при стійкій зміні водоспоживання (Патент), яка начебто дозволяє економити електроенергію на підприємстві, що відображали у податковій звітності та фінансово-господарських документах ДПП Кривбаспромводопостачання, чим здійснили привласнення і розтрату грошових коштів ДПП Кривбаспромводопостачання в особливо великих розмірах. Директор ДПП Кривбаспромводопостачання ОСОБА_5 , зловживаючи своїм службовим становищем, здійснювала документальне оформлення взаємовідносин між ДП Дніпромашзбагачення та ДПП Кривбаспромводопостачання шляхом складання, підписання, та передачі фінансово-господарських документів, відображення фінансово-господарських операцій у податковій звітності ДП Дніпромашзбагачення, які фактично не здійснювались, в результаті чого службові особи ДПП Кривбаспромводопостачання безпідставно перерахували свої кошти на розрахункові рахунки ДП Дніпромашзбагачення в загальній сумі 74,3 млн. грн., чим вчинила пособництво у привласненні та розтраті майна в особливо великих розмірах.

ОСОБА_5 (якій 28.02.2015р. повідомлено про підозру) після отримання до ДП Дніпромашзбагачення коштів в сумі 74,3 млн. грн., перерахувала їх з розрахункових рахунків ДП Дніпромашзбагачення на розрахункові рахунки ТОВ Інтер Корпорейшн, ТОВ Промкор, ТОВ Сіріус Опт, ТОВ Нові Технології Дон та ТОВ Дніпротехноком, які мають ознаки фіктивності, так як послуги фактично не здійснювали, а існували з метою переведення безготівкових коштів в готівку, з метою їх подальшого заволодіння, чим вчинила пособництво у привласненні та розтраті службовою особою майна в особливо великих розмірах шляхом зловживання своїм службовим становищем.

Посадові особи ДП Дніпромашзбагачення в період 2009 2014р.р. отримували кошти від КП ДОР Аульський водовід в загальній сумі 6,2 млн. грн., начебто за надання послуг з використання корисної моделі і на підставі ліцензійного договору № 07-09 від 21.12.2009р. відображали у фінансово-господарських документах КП ДОР Аульський водовід.

В ході досудового розслідування встановлено ряд пов`язаних з ДП Дніпромашзбагачення підприємств, з якими протягом 2010-2014 років проводились фінансово-господарські операції, що не відображено у податковому обліку підприємства. Так, отримані кошти на банківські рахунки від КП ДОР Аульській водовід та ДПП Кривбаспромводопостачання за нібито використання корисної моделі ДП Дніпромашзбагачення перераховувало на рахунки пов`язаних підприємств у вигляді фінансової допомоги, у т.ч. на рахунки ПП Цесія. Пов`язує підприємства те, що вони мають спільних директорів або засновників, робітників, співпадають податкові адреси підприємств.

З огляду на те, що зазначені підприємства реальної фінансово-господарської діяльності не здійснюють, а створені і використовуються з метою заволодіння грошовими коштами державних підприємств; виведення грошових коштів державних підприємств в тіньовий сектор економіки здійснюється за рахунок використання розрахункових рахунків зазначених пов`язаних із ДП Дніпромашзбагачення підприємств з метою відшкодування спричинених державі збитків, забезпечення можливих у майбутньому цивільних позовів, накладено арешт на відкриті рахунки ПП Цесія в АТ Укрсиббанк в розмірі 74,3 млн. грн.

Наданим в судовому засіданні Дослідженням ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 18.03.2015р. про результати можливих фактів легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом ДП Дніпромашзбагачення за період з 01.01.2009р. по 31.12.2014р. встановлено перерахування бюджетних коштів з ДП Дніпромашзбагачення на рахунки ПП Цесія з 26.02.2010р. на суму 100 000,00 грн. та 800 000,00 грн. Деталізовано дана інформація міститься в додатку № 1 до дослідження.

Суд не приймає твердження представника заявника, що дане дослідження не може бути прийняте суддею слідчим до уваги, оскільки дослідження проведено 18.03.2015р., тобто, після розгляду клопотання про арешт майна (15.03.2015р.), так як дослідження проведено по матеріалам кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 23.05.2014р. та на підставі бази даних ГУ ДФС у Дніпропетровській області, про що вказано а дослідженні. Тобто, дослідження проведено по вже наявним на час накладення арешту матеріалам.

Оцінивши фактичні обставини справи суд приходить до висновку про те, що в задоволенні клопотання слід відмовити оскільки арешт накладено на кошти заявника, отримані на банківські рахунки по ланцюгу від ДПП Кривбаспромводопостачання - КП ДОР Аульській водовід - ДП Дніпромашзбагачення - ПП Цесія. Тобто, останнє є пов`язаним підприємством - отримувачем фінансової допомоги. При цьому суддя слідчий критично, у сукупності з іншими доказами та обставинами справи оцінює твердження заявника, що грошові кошти ПП Цесія не використовувалися як засіб для вчинення чи схиляння до вчинення кримінального правопорушення, не є предметом кримінального правопорушення, не одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та не є доходом від них, оскільки заявником дане не спростоване. Також суддя слідчий критично ставиться до твердження заявника про те, що арешт коштів призведе повністю до блокування господарської діяльності, оскільки арешт накладений в межах суми привласнення та розтрати коштів 74,3 млн. і за винятком видаткових операцій пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) в бюджет або державні цільові фонди, а так само по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, та видатків пов`язаних з виплатою заробітної плати.

Досудове слідство у даному провадженні ще триває і має великий обсяг, що унеможливлює у невеликий термін перевірити походження арештованих коштів, тому зняття на даній стадії арешту унеможливить встановлення правомірності їх походження і прийняття відповідного рішення.

Грошові кошти ПП Цесія арештовані з урахуванням обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту та урахуванням співмірність втручання у господарську діяльність підприємства (обмеження арешту в частині обов`язкових платежів та оплати праці) з потребами кримінального провадження, а тому доводи клопотання про скасування арешту щодо не встановлення зазначених обставин є безпідставними.

Посилання заявника на те, що слідчим не надано доказів вини ПП Цесія та воно не має відношення до кримінального провадження не заслуговують на увагу, оскільки до завдання слідства та слідчого судді на даному етапі провадження не належить оцінювати, наскільки повно органом досудового розслідування зібрано доказів, що стосуються зазначеного кримінального провадження. Їх завдання полягає в тому, щоб дослідити ті вже наявні обставини кримінального правопорушення, які дають достатньо обґрунтовані підстави для накладення арешту на майно.

Як убачається з ухвали, слідчим суддею були досліджені зазначені обставини та не знайдено у висновках органу досудового розслідування при зверненні з клопотанням про арешт майна порушень вимог КПК України та чогось очевидно безпідставного чи довільного. Всі інші обставини підлягають з`ясуванню судом під час розгляду справи по суті.

Враховуючи вищевикладене, у задоволенні клопотання про скасування арешту слід відмовити у зв`язку з його безпідставністю.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 132, 167, 169, 171,173 КПК України,
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання Приватного підприємства Цесія про скасування арешту, накладеного в рамках кримінального провадження № 0000020, внесеного до ЄРДР 23.05.2014р. ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 13.03.2015р. на грошові кошти у вигляді зупинення видаткових операцій по рахунках № НОМЕР_1 (код 980), № НОМЕР_2 (код 980), відкритих у ПАТ КБ ПриватБанк які належать ПП Цесія в сумі 74,3 млн. грн. - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1