ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4732/20
провадження № 1-кс/753/1258/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"16" березня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Рівненської області, Острозький район, с. Українка, українця, громадянина України, з середньою освітою, офіційно непрацюючого, без зареєстрованого місця проживання, без постійного місця проживання, раніше не судимого, повідомлено про підозру 18.01.2020 за вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст.15, ч.3 ст.185 КК України

кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №001727 від 13.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.15, ч.3 ст.185 КК України

ВСТАНОВИВ:
Слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 (далі по тексту ОСОБА_5 , підозрюваний).

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження №001727 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.03.2020, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст.15, ч.3 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.03.2020 приблизно о 21 годині 00 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи з ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 , вирішили проникнути до підвального приміщення з метою повторного, таємного викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне, таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням до іншого приміщення, ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 приблизно о 21 год. 00 хв. знявши замок з дверей підвального приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , переконавшись, що за їх діями ніхто не спостерігає, незаконно проникли до нього, де за допомогою заздалегідь підготовленого канцелярського ножа відрізали кабель UTP кат.5, 4х2х0,5 довжиною 240 м. загальною вартістю 1764 гривні 00 копійок та оптичного кабелю ВОК ОК-8 довжиною 30 м. загальною вартістю 385 гривень 50 копійок, що належать ТОВ «Науково виробниче об`єднання «Інформаційні технології» з метою подальшого викрадення, після чого продовжуючи свої злочинні дії, зачистили від ізоляційної оболонки, розрізали, змотали та підготували їх для упакування до двох своїх рюкзаків. Однак довести свої злочинні дії до кінця не змогли, так як о 22 год. 30 хв. ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 були затримані працівниками Дніпровського РВ УПО в м. Києві в зазначеному вище приміщенні.

Таким чином ОСОБА_5 та ОСОБА_7 з причин, що не залежали від їх волі, не вчинили усіх дій, які вважали необхідними для доведення злочину до кінця, так як були затриманні працівниками поліції.

Клопотання обґрунтоване посиланням на існування наступних ризиків: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на потерпілого у кримінальному провадженні та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний підтримав захисника.

Заслухавши прокурора, захисника, підозрюваного та дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, суд встановив такі обставини.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

13.03.2019 о 22 год. 30 хв. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

14.03.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.15, ч.3 ст.185 КК України.

Причетність підозрюваного до інкримінованого йому злочину підтверджуються достатніми на цьому етапі розслідування доказами, які містяться у матеріалах досудового розслідування, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення злочину; протоколом допиту потерпілого; рапортом; протоколами допитів свідків; протоколами огляду місця події; речовими доказами по справі; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення; повідомленням про підозру; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (Ilgar Mammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Оцінюючи докази, які обґрунтовують підозру ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що остання є обґрунтованою.

Враховуючи наведене, наявні підстави вважати, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення.

У разі визнання ОСОБА_5 винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст.15, ч.3 ст.185 КК України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

Вивченням особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_5 проживає у м. Києві без визначеного місця проживання, офіційно не працює, у нього відсутні міцні соціальні і сімейні зв`язки та законне джерело доходу.

Вищевказані негативні дані про особу підозрюваного та суворість можливого покарання вказують на існування ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється; незаконно впливати на потерпілого у кримінальному провадженні, ступінь яких є досить високим.

З урахуванням сукупності встановлених обставин, а саме: вагомості наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення; конкретних обставин, характеру і суспільної небезпечності інкримінованого йому злочину; суворості можливого покарання; його негативної репутації, суд дійшов до переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Розмір застави має бути належним чином обґрунтовано у рішенні, яке встановлює заставу (Georgieva проти Болгарії, §§ 15 і 30-31), також має бути враховано матеріальне становище обвинуваченого (підсудного) (Hristova проти Болгарії, § 111) та його платоспроможність (Toshev проти Болгарії, §§ 69-73). За певних обставин небезпідставним також буде взяття до уваги суми збитку, що ставиться йому в провину (Mangouras проти Іспанії [ВП], §§ 81 та 92).

Про наявність ризиків, передбачених у п.1, п.3 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України, свідчать відомості про особу підозрюваного, а також обставини та спосіб вчинення кримінального правопорушення, ступінь тяжкості злочину, який відносяться до категорії тяжких злочинів, що дає підстави зробити обґрунтоване припущення, що підозрюваний може скоїти інший злочин чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, або ухилитись від явки до слідчого та суду чи незаконно впливати на потерпілого, тому вважаю за можливе застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

В якості альтернативи тримання під вартою суд визначає заставу в межах, встановлених процесуальним законом для тяжких злочинів.

Керуючись ст.ст. 177, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України,

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 22 год. 30 хв. 13.03.2020.
Дія ухвали про тримання під вартою закінчується 11.05.2020.

У разі внесення застави в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 63 060 гривень, на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, ОСОБА_5 підлягає звільненню з-під варти.

З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави ОСОБА_5 зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокуратури та суду.

На строк до 11.05.2020 покласти на ОСОБА_5 такі обов`язки:

не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 2.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1