Провадження № 1-кп/643/900/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 квітня 2020 року Московський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5
захисників обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 адвокатів ОСОБА_8 ,
ОСОБА_9
обвинувачених ОСОБА_10 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження, внесене до ЄРДР № 0004787, за обвинуваченням ОСОБА_10 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, -

в с т а н о в и в:

В провадженні судді Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 189, ч.2 ст. 353, ч.3 ст. 357 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 189, ч.1 ст. 125 КК України.

14.02.2020 р. до Московського районного суду м. Харкова в порядку ст. 291 КПК України надійшов обвинувальний акт за підозрою ОСОБА_10 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України, для розгляду та вирішення питання щодо об`єднання даних кримінальних проваджень відповідно до вимог ч.2 ст. 334 КПК України.

Стосовно ОСОБА_7 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком застосування до 20.02.2020 року.

Стосовно ОСОБА_10 , ОСОБА_6 обраний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, строком застосування до 20.02.2020 року.

Ухвалою суду від 18.02.2020. по справі призначене підготовче судове засідання та для вирішення питання про об`єднання кримінальних проваджень.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 19.02.2020 р. запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» продовжено на шістдесят днів, тобто до 18 квітня 2020 року включно.

Продовжено запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_10 у вигляді домашнього арешту.

Продовжено запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_6 у вигляді домашнього арешту.

Захисник обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_9 звернувся до суду з письмовим клопотанням про повернення обвинувального акту прокурору, яке підтримали в судовому засіданні захисник адвокат ОСОБА_8 та обвинувачені ОСОБА_10 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , в якому просить повернути прокурору Харківської місцевої прокуратури № 4 Харківської області обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0004787 від 03.09.2019 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 , ОСОБА_6 . В обгрунтування клопотання посилався на те, що в обвинувальному акті від 13.02.2020 у кримінальному провадженні 0004787 від 03.09.2019 в порушення п.5 ч.2 ст. 291 КПК не зазначено формулювання обвинувачення, що свідчить про невідповідність обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК, та фактичному не пред`явленні підозрюваним обвинувачення та не набуття ними статусу обвинувачених. Крім цього, в обвинувальному акті від 13.02.2020 виявлена невідповідність обвинувального акту по формі і по змісту вимогам, зазначеним у ст. 291 КПК, а саме: викладення особистих даних обвинувачених та потерпілих, які не передбачені законом: ствердження прокурором як встановленого факту, що обвинувачені вчинили злочин, що є порушенням презумпції невинуватості; відсутності фактичних обставин, а також формулювання обвинувачення; невідповідність реєстру матеріалів досудового розслідування вимогам Закону, оскільки в ньому не відображені повні відомості про прийняті процесуальні рішення і вчинені дії. Відсутність формулювання обвинувачення суттєво впливає на право обвинувачених мати повну, вичерпну інформацію про характер, обсяг і причини обвинувачення для відповідної можливості реалізації свого права на захист та підготуватися до нього. Крім того, вимогами Кримінального процесуального закону, передбачено, що суд в підготовчому судовому засіданні має перевірити обвинувальний акт на предмет його відповідності не тільки положень ст. 291, а й дотримання слідчим чи прокурором під час складення обвинувального акту засад кримінального провадження. В той же час, при складенні й погодженні наданого на розгляд суду обвинувального акту від 13.02.2020, ані слідчим ОСОБА_12 , ані прокурором Харківської місцевої прокуратури № 4 Харківської області ОСОБА_13 наведені вище вимоги закону дотримані не були, оскільки викладені в обвинувальному акті відомості містять посилання на висновки судово-медичних експертиз з визначення ступеня тяжкості отриманих потерпілим тілесних ушкоджень та механізму їх отримання, які є в розпорядженні органу досудового розслідування та які ще до початку судового розгляду кримінального провадження по суті розкривають сутність означених доказів обвинувачення, що суперечить положенням ч.ч. 2,4 ст. 291 КПК, відповідно, та у свою чергу свідчить про порушення принципів неупередженості суду і безпосередності дослідження ним доказів. На думку захисника, викладені вище обставини невідповідності обвинувального акту у кримінальному провадженні вимогам ст. 291 КПК, у контексті приписів ст.ст.2, 7-9, 22-23, 110, 283 цього ж Кодексу, за своєю сукупністю визнаються істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону, порушенням права на захист підозрюваних, які фактично нівелюють принципи безсторонності та неупередженості суду, безпосередності дослідження ним під час судового розгляду кримінального провадження по суті доказів сторін, принципів рівноправності та змагальності сторін, що унеможливлюють призначення до судового розгляду означеного обвинувального акту у цьому кримінальному провадженні, а відтак єдиним можливим й законним судовим рішенням, на думку захисника, є повернення зазначеного акту прокурору.

Прокурор заперечувала проти задоволення клопотання про повернення обвинувального акту, оскільки вважала клопотання захисника необґрунтованим. Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України. Ніяких конкретних порушень КПК України при складанні обвинувального акту захистом не зазначено, в обвинувальному акті викладений зміст обвинувачення, який сторона обвинувачення вважає доведеним. Вважала доцільним об`єднати кримінальні провадження та призначити справу до судового розгляду.

Потерпілі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 підтримали позицію прокурора.
Захисники обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 адвокати ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , обвинувачені ОСОБА_10 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 підтримали клопотання про повернення обвинувального акту та відповідно заперечували проти об`єднання кримінальних проваджень.

Обвинувачений ОСОБА_11 не заперечував проти об`єднання кримінальних проваджень.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає можливим в задоволенні клопотання захисника обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_9 відмовити, а кримінальні провадження підлягають об`єднанню та призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Частиною першою статті 338 КПК України передбачено, що з метою зміни правової кваліфікації та/або обсягу обвинувачення прокурор має право змінити обвинувачення, якщо під час судового розгляду встановлені нові фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа.

Згідно з вимогами ст. 341 КПК України, в результаті судового розгляду прокурор не позбавлений права відмовитися від підтримання державного обвинувачення, змінити його, висунути додаткове обвинувачення або розпочати провадження щодо юридичної особи.

Угод про визнання винуватості чи примирення у порядку ст.ст.468-469 КПК України до суду не надходило. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Московському районному суду м. Харкова.

Відповідно до ст. 27 КПК України, кримінальне провадження не потребує закритого судового засідання і може розглядатися у відкритому судовому засіданні.

Частиною другою статті 334 КПК України визначено, у разі якщо на розгляд суду першої інстанції надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.

Прокурор звернулася до суду з клопотанням про продовження строку застосування до обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою терміном 60 діб, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки ризики не зменшилися, а збільшилися, про що свідчать наступні обставини: на цей час наявний ризик переховуватись від органів досудового розслідування або суду, оскільки ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 7 років; може вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки підозрюваний ОСОБА_7 вчинив умисний злочин, достовірно знаючи, що відносно нього Московським районним судом м. Харкова розглядається обвинувальний акт за ч. 2 ст. 189, ч.1 ст. 125 КК України; обвинувачений офіційно не працевлаштований, законних джерел отримання заробітку не має, не володіє міцними соціальними зв`язками, що негативно впливає на його репутацію та свідчить про стійкий злочинний асоціальний настрій: обвинувачений може впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, з метою змусити останніх відмовитися від раніше наданих показів щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, оскільки останньому відомо місце мешкання важливих свідків. Крім того, у органу досудового розслідування є обґрунтовані підстави вважати, що ОСОБА_7 може умовлянням вчинити протиправний тиск на свідків. Вказані обставини унеможливлюють запобігання зазначеним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Також звернулася з клопотанням про продовження обвинуваченим ОСОБА_10 , ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, в зв`язку з наявністю ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Потерпілі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 підтримали позицію прокурора.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 звернувся до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, оскільки до моменту взяття під варту ОСОБА_7 вчасно прибував до органу досудового розслідування для участі в слідчих діях. Доказів, які б свідчили про реальну можливість та бажання ОСОБА_7 переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків, потерпілого слідчий та прокурор суду не надали. Вина ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень на даний час не доведена і не встановлена вироком суду. Крім того, ОСОБА_7 зареєстрований в Харківській області, але мешкає в м. Харкові з цивільною дружиною, має малолітнього сина.

Обвинувачений ОСОБА_10 заперечував проти клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Захисник адвокат ОСОБА_9 підтримав клопотання адвоката ОСОБА_8 .

Обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 підтримали позицію захисників.

Обвинувачений ОСОБА_11 покладався на розсуд суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Виходячи з положень розділу ІІ КПК України, зокрема ст.ст. 131, 176 вказаного Кодексу, запобіжні заходи, в тому числі тримання під вартою, є одними з видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 333 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Як вбачається з структури розділу ІV КПК України, судове провадження у першій інстанції в якості однієї із стадій включає підготовче провадження.

Таким чином, застосування запобіжних заходів під час підготовчого провадження, в тому числі вирішення питання щодо продовження тримання обвинуваченого під вартою на стадії підготовчого провадження, здійснюється згідно з положеннями розділу ІІ КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали справи, враховуючи конкретні обставини справи та особи обвинувачених вважає, що клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_7 на стадії судового провадження запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню, оскільки останній обвинувачується у вчиненні кількох тяжких злочинів, офіційно не працевлаштований, що свідчить про відсутність законних джерел отримання доходів, зареєстрований за межами м. Харкова, в зв`язку з чим є ризики, що він може переховуватися від суду. Крім того, враховуючи, що діючим законодавством передбачений безпосередній допит в судовому засіданні потерпілих та свідків, суд вважає, що існують обгрунтовані ризики того, що обвинувачений ОСОБА_7 може незаконно впливати на потерпілих, свідків чи інших учасників процесу, які ще не допитані судом.

Враховуючи викладене, суд вважає, що стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 необхідно продовжити строк тримання під вартою на шістдесят днів.

Крім цього, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, а стосовно обвинувачених у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення ОСОБА_10 , ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу ніж домашній арешт в судовому засіданні не встановлено.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів. У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук. Йонкало проти України» №42310/04від 21.04.2011,«Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства»№№12244/86,12245/86,12383/86від 30.08.1990,«Мюррей проти Сполученого Королівства» №.°14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину, через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5&1(с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» №35615/06 від 13.11.2007 р).

Враховуючи вищенаведене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання захисника адвоката ОСОБА_8 про зміну стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт та в задоволенні клопотання відмовляє.

Керуючись ст.ст. 183 ч.2 п.4, 177, 178, 181, 197, 205, 314-316, 331, 334, 376 ч.2 КПК України, суд -

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання захисника адвоката ОСОБА_9 про повернення прокурору Харківської місцевої прокуратури № 4 Харківської області обвинувального акту по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0004787 від 03.09.2019 року, за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України, - відмовити.

Об`єднати кримінальне провадження № 643/2513/20 за обвинуваченням ОСОБА_10 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, з кримінальним провадженням № 643/14504/19 за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 189, ч.2 ст. 353, ч.3 ст. 357 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 189, ч.1 ст. 125 КК України, в одне провадження під № 643/14504/19.

Призначити вказане кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Московського районного суду м. Харкова на 21.04.2020 р. о 15.30 год.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

В судове засідання викликати учасників судового розгляду.

Роз`яснити учасникам судового провадження, що вони мають право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження (кримінальною справою).

В задоволенні клопотання захисника адвоката ОСОБА_8 про зміну стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт відмовити.

Клопотання прокурора задовольнити.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» продовжити на шістдесят днів, тобто до 12 червня 2020 року включно.

Продовжити запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді домашнього арешту.

Продовжити запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вигляді домашнього арешту.

Ухвала в частині продовження обвинуваченому ОСОБА_7 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1