Єдиний унікальний номер справи 646/7414/17
Провадження № 1-р/185/4/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2020 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі колегії:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судових засідань ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Павлограда заяву адвоката ОСОБА_5 про роз`яснення ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04.02.2020 року про продовження дії обраного обвинуваченим запобіжного заходу у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.365, ч.3 ст.186, ч.4 ст.187 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.365, ч.3 ст.186, ч.4 ст.187, ч.3 ст.368 КК України, -
за участю:
захисника обвинувачених ОСОБА_5 ,
обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

В С Т А Н О В И В:

10.02.2020 року до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла від захисника обвинувачених адвоката ОСОБА_5 заява про роз`яснення ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04.02.2020 року. якою було продовжено дію домашнього арешту обвинуваченим ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що суд при постановлені вказаної ухвали щодо заявлених заперечень сторони захисту та неможливості продовження строків домашнього арешту понад 6 місяців, визначив, що ч.6 ст.181 КПК України, яка стосується граничних строків дії домашнього арешту, стосується саме стадії досудового розслідування, а не стадії судового розгляду. Стороні захисту «не зрозуміло, чим саме керувався суд» під час ухвалення свого рішення.

В судове засідання були викликані усі учасники судового провадження та особа, яка звернулась з заявою про роз`яснення судового рішення.

В судове засідання з`явився адвокат ОСОБА_5 , обвинувачені, інші учасники судового провадження в судове засідання не з`явились, були повідомлені належним чином, від прокурора та представника цивільного відповідача надійшли письмові заяви про розгляд провадження за їх відсутності. Будь-яких клопотань або заяв до суду від вказаних осіб не надійшло.

Згідно ч.2 ст.380 КПК України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Враховуючи вищевикладене, а також відсутність перешкод для розгляду заяви про роз`яснення судового рішення у разі неприбуття осіб, які були належним чином повідомлені, заяву адвоката ОСОБА_5 суд розглядає за відсутності вказаних вище осіб.

Вивчивши зміст заяви, суд приходить до наступних висновків:

Відповідно до положень ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ст.48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права.

Відповідно до ч. 1 ст.380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Відповідно до викладеної правової позиції (справа N 202/4467/14-к), Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.09.2019 року зазначила, що роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні незрозумілості судового акта і викладенні рішення суду у більш зрозумілій формі. Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення ( ухвала Верховного Суду України від 13.07.2016 року у справі №21-452іп16) . Відтак, роз`яснення судового рішення має значення не саме по собі, а в контексті його правильного виконання з урахуванням змісту рішення і волі суду, який його ухвалив. Метою роз`яснення судового рішення є його удосконалення для правильного розуміння учасниками судового провадження, органом виконання судового рішення. Роз`яснення судового рішення спрямоване на усунення незрозумілості, що ускладнює його реалізацію. Суть роз`яснення судового рішення полягає не в роз`ясненні мотивів, які покладені в основу рішення, а в роз`ясненні рішення з метою наступного його виконання.

Таким чином, роз`ясненими можуть бути рішення суду, які підлягають виконанню та без роз`яснення яких їх складно виконати, або є ймовірність неправильного виконання рішення внаслідок його неясності. Роз`ясненню судом підлягає суть прийнятого рішення, а не мотиви та підстави для його прийняття. Якщо фактично ставиться питання про зміну рішення, про внесення до нього нових даних або про роз`яснення мотивів прийнятого рішення, суд має відмовити у роз`ясненні.

Звертаючись до суду із заявою про роз`яснення ухвали про продовження дії запобіжного заходу обвинуваченим, захисником перед судом поставлено питання про складення ухвали, в якій необхідно зазначити мотиви прийнятого рішення в частині неприйняття заперечень сторони захисту щодо визначеного законодавством граничного строку дії запобіжного заходу, визначеного в ч.6 ст.181 КПК України. Тобто фактично роз`яснити не зміст прийнятого рішення у вигляді ухвали, а викласти роз`яснення мотивів прийнятого рішення в частині трактування норми закону, яка на думку сторони захисту, встановлює граничні строки дії запобіжного заходу, зокрема і на стадії судового розгляду - що не може бути предметом роз`яснення судового рішення в порядку ст.380 КПК України.

При цьому, колегія суддів не вбачає наявності жодної з можливих підстав для роз`яснення зазначеної ухвали, оскільки при її постановленні судом були дотримані вимоги ч.1 ст.372 КПК України, зазначено мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, положення закону, якими він же керувався, висновки суду. В ухвалі колегія суддів зазначила, що граничний строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який не може перевищувати 6 місяців, стосується саме стадії досудового розслідування, і це прямо передбачено в ч.6 ст.181 КПК України. Окрім того ч.4 ст.196 КПК України визначає обов`язок суду в ухвалі про застосування запобіжних заходів у вигляді домашнього арешту визначити дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим кодексом, а обов`язки, які покладаються судом у разі застосування запобіжного заходу визначені в ст.194 КПК України, зокрема частина 7 строк дії обов`язків.

За викладених обставин, колегія суддів зазначає, що ухвала про продовження дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно обвинувачених від 04.02.2020 року є зрозумілою і такою, що не припускає іншого тлумачення. Відповідно, вона не підлягає роз`ясненню, а тому підстави для задоволення заяви адвоката ОСОБА_5 про її роз`яснення в порядку ст.380 КПК України - відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 3, 7, 9, 50, 380 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

В роз`ясненні ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04.02.2020 року про продовження дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно обвинувачених у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.365, ч.3 ст.186, ч.4 ст.187 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.365, ч.3 ст.186, ч.4 ст.187, ч.3 ст.368 КК України за заявою адвоката ОСОБА_5 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом семи діб особою, яка звернулася із заявою та учасниками судового провадження.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3