Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження №1-кп/641/573/2020 Справа №641/3769/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 червня 2020 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участі прокурора ОСОБА_2
представника потерпілого ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_5
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі Комінтернівського районного суду м. Харкова обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000737 від 31.03.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
В провадження Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Стосовно ОСОБА_6 обрано запобіжний захід тримання під вартою.
У підготовче судове засідання з`явились прокурор, представник потерпілого, обвинуваченого ОСОБА_6 доставлено конвоєм.
У підготовчому судовому засіданні прокурор Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 звернувся до суду з письмовими клопотаннями про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 .
В обґрунтування клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , посилався на те, що існує обґрунтована підозра обвинуваченого у вчиненні інкримінованого тяжкого кримінального правопорушення, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років, а також обвинувачений не має офіційного місця роботи та доходу, раніше вчиняв аналогічні злочини, а тому вважає, що існують ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які стали підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу, та продовжують існувати і наразі їх вагомість не зменшилась, а саме, переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконний вплив на потерпілих та свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення;
Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував проти продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Суд, вислухавши думку учасників судового засідання щодо доцільності продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого прийшов до наступного висновку.
За вимогами частини третьої статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
При вирішенні питання про доцільність продовження запобіжного заходу, суд враховує вимоги статті 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.
У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Європейський суд з прав людини у справі в справах «Летельє проти Франції», «І. А. проти Франції», зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Так, вирішуючи питання про доцільність продовження раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 , суд враховує дані про особу обвинуваченого, який не має постійного місця проживання, зокрема, реєстрації, не одружений, не має офіційного місця роботи та доходу, раніше вчиняв аналогічні злочини, може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, вчинити іншого кримінального правопорушення.
Виходячи з викладеного, враховуючи характер та фактичні обставини інкримінованого обвинуваченому злочину, що в сукупності вказує про підвищену суспільну небезпеку як самого діяння, так і особи яка обвинувачується у його вчинення, виходячи з положень статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог частини першої статті 197 КПК України, обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід відповідає характеру і тяжкості діяння, яке йому інкримінується, а разом з іншим, допомагає уникнути виникненню ризиків, існування яких доведено, тому суд приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою обвинуваченого строком на 60 днів.
Крім того, в підготовчому судовому засіданні представником потерпілого ОСОБА_3 заявлено клопотання про визнання АТ «Харківобленерго» цивільним позивачем.
Заперечень від учасників процесу не надійшло.
Суд заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку, що клопотання представника потерпілого обґрунтоване та підлягає задоволенню з наступних підстав
Згідно з ч.1 ст.61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.
Права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду
Враховуючи, що АТ «Харківобленерго» завдано майнової шкоди, суд дійшов висновку, що клопотання представника потерпілого обґрунтоване та підлягає задоволенню.
Також, в підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про надіслання зазначеного обвинувального акту до Харківського апеляційного суду для вирішення питання підсудності, оскільки відносно ОСОБА_4 в Червонозаводському районному суді м. Харкова перебувають матеріали кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.185 КК України, який скоєний останнім 18.03.2020 року, тобто останнє за часом.
Представник потерпілого, просив розглянути це клопотання на розсуд суду.
Обвинувачений не заперечував проти клопотання прокурора.
Суд, заслухавши думку учасників справи , дослідивши матеріали кримінального провадження, вважає за можливе задовольнити клопотання прокурора, з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення.
Відповідно до ст..334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження.

Відповідно до п.1 ч.1 ст..34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності.

Згідно ч.2 ст.34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду.

Оскільки судом не розпочато судовий розгляд відносно ОСОБА_4 , а в Червонозаводського районному суді м. Харкова перебувають матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.185 КК України, який вчинений останнім 18.03.2020 року, тобто останнє за часом, тому суд вважає необхідним звернутись з поданням до Харківського апеляційного суду про вирішення питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого

Керуючись ст.ст. 34, 61, 131, 132, 177, 183, 314,376 КПК України,-
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_2 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.
Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 01 серпня 2020 року.
Клопотання представника потерпілого АТ «Харківобленерго» ОСОБА_3 про визнання АТ «Харківобленерго» цивільним позивачем задовольнити.
Залучити АТ «Харківобленерго» в якості цивільного позивача у кримінальному провадженні №0000737 від 31.03.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Звернутись з поданням до Харківського апеляційного суду щодо вирішення питання про направлення кримінального провадження відносно ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, на розгляд до Червонозаводського районного суду м. Харкова, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя- ОСОБА_1