233 Справа № 233/835/20
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області
У Х В А Л А
підготовчого судового засідання
ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Костянтинівка Донецької області, громадянина України, з неповною середньою освітою, офіційно не працюючого, працездатного, не одруженого, раніше не судимого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м.Костянтинівка Донецької області, громадянина України, з середньо спеціальною освітою, не працюючого, працездатного, не одруженого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 14 березня 2019 року Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області за ч.1 ст. 309 КК України до покарання у вигляді штрафу у розмірі 850 гривень,
- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 185, ч.2 ст.15 ч.2 ст.185 КК України,
В С Т А Н О В И В:
Суд, вислухавши учасників судового провадження та дослідивши обвинувальні акти з реєстрами матеріалів досудових розслідувань, приходить таких висновків.
Об`єднане кримінальне провадження підсудне Костянтинівському міськрайонному суду Донецької області, обвинувальні акти відповідають вимогам встановленим Кримінальним процесуальним кодексом України, підстави для закриття проваджень у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України, повернення обвинувальних актів прокурору та підстави для направлення обвинувальних актів для визначення підсудності - відсутні.
Порушень, що перешкоджають розгляду справи в суді та призначенню справи до слухання, не виявлено.
Відповідно до ст.315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3ст.314 КПК України, суд проводить підготовку до судового розгляду.
Згідно ч.5 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.
Відповідно до ч. 2 ст. 314-1 КПК України досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.
Відповідно до ст. 12 КК України кримінальні правопорушення, у скоєнні яких обвинувачуються ОСОБА_7 і ОСОБА_8 є злочинами середньої тяжкості, тому, враховуючи відсутність обставин, зазначених у ч. 4 ст. 314-1 КПК України, необхідно доручити представнику уповноваженого органу з питань пробації скласти досудову доповідь щодо обвинувачених.
Прокурор ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні звернувся до суду з клопотаннями про продовження запобіжного заходу обвинуваченим ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вигляді тримання під вартою на 60 діб, зважаючи на те, що ризики, передбачені п.п.1,2,5 ст.177 КПК України станом на теперішній час не перестали існувати, яке підтримали прокурор ОСОБА_3 і ОСОБА_5 .
Обвинувачений ОСОБА_8 у підготовчому судовому засіданні не заперечував проти клопотання прокурора.
Обвинувачений ОСОБА_7 у підготовчому судовому засіданні просив змінити йому запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.
Захисник ОСОБА_6 в підготовчому судовому засіданні заперечував проти клопотань прокурора і просив обрати обвинуваченим запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки останні обвинувачуються у вчиненні злочинів середньої тяжкості, мають постійне місце мешкання, ОСОБА_7 має міцні соціальні зв`язки. Крім того, по іншому кримінальному провадженню, яке перебуває на стадії судовому розгляду стосовно ОСОБА_7 і ОСОБА_8 взагалі не обирались запобіжні заходи, що свідчить про те, що останні виконують обовязки і з`являються кожного разу до суду.
Суд, вислухавши учасників судового провадження та вивчивши клопотання прокурора, приходить таких висновків.
Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Ухвалою слідчого судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 27 березня 2020 року відносно ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 25 травня 2020 року включно.
Ухвалою слідчого судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 27 березня 2020 року відносно ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 25 травня 2020 року включно.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний. обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний, обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Суд, не роблячи передчасних висновків, щодо вини обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у інкримінованих кримінальних правопорушеннях, не даючи оцінки жодному доказу зібраному у справі, вважає за доцільне продовжити останнім запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених п.п.1,5 ст.177 КПК України, а саме:
- ризик переховування від суду, що підтверджується тим, що обвинувачені не одружені, дітей не мають, офіційного матеріального доходу не мають, соціально не адаптовані, підозрюються у скоєнні середньої тяжкості злочинів, за які Законом України про кримінальну відповідальність передбачено позбавлення волі на строк до 5 років, у зв`язку з чим суворість покарання може бути визнана останніми більш небезпечною ніж втеча;
- ризик вчинення іншого кримінального правопорушення та продовження злочинної діяльності, підтверджується тим, що обвинувачені обвинувачуються у вчиненні ряду умисних корисливих злочинів, будучи при цьому у статусі обвинувачених у кримінальному провадженні, яке перебуває на стадії судового розгляду з 2018 року, офіційного матеріального доходу не мають.
У той же час, суд не вбачає заявленого прокурором ризику, як то, знищення, схову або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, бо досудове розслідування закінчено і прокурором зібрано докази у вигляді речей чи документів, та їм надано належне процесуальне оформлення і вони перебувають в розпорядженні прокурора.
Суд вважає, що обраний відносно ОСОБА_7 , ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає особам обвинувачених, характеру та тяжкості кримінальних правопорушень, що їм інкримінуються, не дає можливості перешкоджати інтересам правосуддя, ухиленню від суду, а також відповідає практиці Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, забезпечення яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків переховування від суду та вчинення інших кримінальних правопорушень, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , судом на теперішній час не встановлено. Більш м`який запобіжний захід, на переконання суду, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинувачених і запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам.
З огляду на вищевикладене, суд вважає, що клопотання прокурора є обґрунтованим і підлягає задоволенню, при цьому клопотання захисника і обвинуваченого ОСОБА_7 задоволенню не підлягають.
Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків.
Зважаючи на вищевикладені обставини, ступінь суспільної небезпечності злочинів, що інкримінуються кожному з обвинувачених, враховуючи майновий та сімейний стан останніх та наявність ризиків, передбачених п.п.1,5 ч.1 ст. 177 КПК України при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слід визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченими своїх процесуальних обов`язків, а саме :
Відповідно до ст. 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду, суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду, який має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.
Вислухавши думку учасників судового провадження про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду, суд вважає за можливе призначити судовий розгляд кримінального провадження на підставі обвинувальних актів.
Справа підлягає розгляду у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.
Враховуючи наведені вимоги діючого кримінального процесуального законодавства України, суд зазначає, що під час підготовчого судового засідання інших клопотань від учасників судового провадження, не надходило.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.314-316, 372 КПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Судовий розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово.
В судове засідання викликати прокурора, представника потерпілого, потерпілих, захисника ОСОБА_6 , обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 доставити конвоєм, представника уповноваженого органу з питань пробації повідомити про час і місце проведення судового засідання.
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченим ОСОБА_7 , ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Костянтинівка Донецької області, строк тримання під вартою в Державній установі «Бахмутській установі виконання покарань (№6)» Донецькій області строком 60 (шестидесяти) днів, тобто по 28 червня 2020 року включно.
У випадку звільнення з-під варти внаслідок внесення застави покласти на ОСОБА_7 обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися зі свого місця проживання без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками та іншими особами, які мають причетність до даного кримінального провадження, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну строком до 28 червня 2020 року.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Костянтинівка Донецької області, строк тримання під вартою в Державній установі «Бахмутській установі виконання покарань (№6)» Донецькій області строком 60 (шестидесяти) днів, тобто по 28 червня 2020 включно.
У випадку звільнення з-під варти внаслідок внесення застави покласти на ОСОБА_8 обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися зі свого місця проживання без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками та іншими особами, які мають причетність до даного кримінального провадження, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну строком до 28 червня 2020 року.
Доручити Костянтинівському міськрайонному відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Донецькій області, скласти досудову доповідь щодо обвинувачених:
ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Костянтинівка Донецької області, громадянина України, раніше не судимого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та
ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Костянтинівка Донецької області, громадянина України, раніше судимого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , яку надати суду в строк до 20 травня 2020 року.
На ухвалу суду, в частині продовження запобіжного заходу обвинуваченим, учасниками процесу може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя: ОСОБА_1