ЄУН №387/621/19
Провадження №1-кп/389/233/19

У Х В А Л А

23 березня 2020 року Колегія суддів Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1

суддів - ОСОБА_2

- ОСОБА_3

при секретарі - ОСОБА_4

за участю прокурора - ОСОБА_5

обвинуваченого - ОСОБА_6

захисника - ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду міста Знам`янка Кіровоградської області кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000238 від 13.05.2019, стосовно

ОСОБА_6 , по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15 ч.1 ст.115, ч.2 ст.186 КК України,

В С Т А Н О В И Л А :

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано обвинувачується у скоєнні тяжкого та особливо тяжкого злочинів, ризики, передбачені ст.177 КПК України, які існували на час обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу під час досудового розслідування не зникли, обвинувачений не має міцних соціальних зв`язків, у зв`язку з чим існує ризик переховування його від суду.

Обвинувачений та захисник не заперечував щодо продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вислухавши в судовому засіданні думку учасників судового провадження щодо заявленого клопотання, колегія суддів приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 колегія суддіввраховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні: закінченого замаху на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, який не доведено до кінця з причин, що не залежали від його волі; а також відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, тобто у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15 ч.1 ст.115, ч.2 ст.186 КК України.

Під час досудового розслідування та судового розгляду у вказаному кримінальному провадженні встановлена наявність ризиків, передбачених п.п.1, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, оскільки за вчинення інкримінованих злочинів йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, що дає достатні підстави вважати про реальність такого ризику з боку обвинуваченого, який знаючи про тяжкість покарання за вчинені діяння, зможе переховуватися від суду.

Крім того, у обвинуваченого утриманці відсутні, постійного місця роботи він не має. Відсутність міцності соціальних зв`язків є ризиком його зникнення у разі перебування на волі.

Також ОСОБА_6 раніше неодноразово судимий, що свідчить про наявність ризику вчинення ним нових кримінальних правопорушень у разі обрання йому іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі.

З огляду на викладене та заслухавши думку учасників судового провадження, колегія суддіввважає за доцільне продовжити тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою.

Продовжуючи дію такого запобіжного заходу, колегія суддів виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст.177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованих злочинів, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було обрано та продовжено обвинуваченому запобіжний захід у вигляді взяття під варту, не відпали, що також унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.

В силу п.1 ч.4 ст.183 КПК України розмір застави в даному кримінальному провадженні не визначається.

Керуючись ст.ст.177, 183, 331, 395 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Клопотання прокурора задовольнити.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с.Тригради Красноокнянського району Одеської області, продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, який обчислювати з 14.30 год. 23 березня 2020 року по 14.30 год. 21 травня 2020 року.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження та направити начальнику Державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор» для відома.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 7 днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3