Справа № 369/2855/20
Провадження №1-кс/369/604/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.03.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002153, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, про встановлення строку для сторони обвинувачення на ознайомлення з матеріалами, зібраними стороною захисту , -
ВСТАНОВИВ:
28 лютого 2020 року до слідчого судді надійшли матеріали клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002153, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, про встановлення строку для сторони обвинувачення на ознайомлення з матеріалами, зібраними стороною захисту.
Адвокат клопотання обґрунтовує тим, що на стадії закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002153, сторона захисту володіє письмовими документами, висновками експертів, які має намір використати для ефективного захисту підозрюваного під час судового слідства.
З огляду на бездіяльність прокурора щодо виконання ч. 6 ст. 290 КПК України , сторона захисту 28 січня 2019 року звернулася до прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_5 із повідомленням про відкриття матеріалів стороні обвинувачення.
Проте станом на 06 лютого 2020 року сторона обвинувачення не здійснила жодних процесуальних дій, спрямованих на ознайомлення із матеріалами, до яких надано доступ, що в свою чергу на думку адвоката свідчить про свідоме зволікання при ознайомленні з матеріалами та унеможливлює реалізацію процесуальних прав сторони захисту.
На підставі викладеного адвокат просив зобов`язати сторону обвинувачення (прокурора ОСОБА_5 Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області) у кримінальному провадженні № 0002153 ознайомитися не пізніше як у 20 денний строк з матеріалами, зібраними стороною захисту.
У судове засідання адвокат ОСОБА_4 не з`явився, повідомлявся належним чином. Причини неявки невідомі.
Суд, вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, приходить до переконання, що клопотання не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК України у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобовязаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.
Сторони кримінального провадження зобов`язані письмово підтвердити протилежній стороні факт надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів.
Право на ознайомлення з усіма матеріалами досудового розслідування гарантує реалізацію конституційного права підозрюваного на отримання інформації, зокрема, щодо суті пред`явленого обвинувачення та стану розгляду справи, а також забезпечує підозрюваному чи його захиснику можливість підготувати захист від пред`явленого обвинувачення.
Отже, право на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування та право на отримання інформації про закінчення розслідування у кримінальному провадженні є складовими конституційного права на захист.
Водночас, ознайомлення підозрюваного чи його захисника з матеріалами досудового розслідування є елементом кримінального судочинства і його порядок відповідно до п. 14 ч. 1ст. 92 Конституції України визначається законами України.
Відтак, право на таке ознайомлення не є абсолютним, про що також зазначив Конституційний Суд України у рішенні по справі № 1-4/2012 про ознайомлення обвинуваченого і захисника з матеріалами кримінальної справи. Ознайомлення обвинуваченого чи його захисника з матеріалами справи в межах розумних строків відповідає завданням кримінального судочинства, визначеним уст. 2 КПК України, що з одного боку забезпечує реалізацію прав і свобод людини і громадянина, а з іншого - вимагає від особи відповідальної поведінки, зумовленої законними потребами, інтересами інших осіб (зокрема, потерпілого) та суспільства в цілому.
Згідно зіст. 290 КПК Україниу разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.
Конституційний Суд України вважав, що положення КПК України щодо визначення сторонам строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження узгоджуються з практикою Європейського Суду з прав людини та з підпунктом „b" пункту 3 статті 6 Конвенції, відповідно до якого кожен обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право мати час і можливості для підготовки свого захисту.
Так, Європейський Суд неодноразово зазначав, що право на захист не є абсолютним, а за змістом статті 6 Конвенції прийнятними є лише вкрай необхідні заходи, які обмежують право на захист (рішення від 23 квітня 1997 року у справі „ОСОБА_7 та інші проти Нідерландів", від 25 вересня 2008 року у справі „Полуфакін і Чернишов проти Росії"). Як зауважив Європейський Суд, підпункт „b" пункту 3 статті 6 Конвенції гарантує обвинуваченому мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту", а це означає, що така підготовка охоплює все, що є „необхідним" для підготовки розгляду справи судом. Крім того, можливості, доступні кожному, хто обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, мають включати ознайомлення для цілей підготовки свого захисту з результатами розслідувань, які проводилися протягом усього провадження у справі. Однак питання адекватності часу і можливостей, наданих обвинуваченому, слід вирішувати в контексті обставин кожної конкретної справи (рішення від 21 жовтня 2010 року у справі „Корнєв і Карпенко проти України"). Так, у рішенні від 18 лютого 2010 року у справі „Гаважук проти України" Європейський Суд визнав, що надана можливість обвинуваченого у вчиненні умисного вбивства при обтяжуючих обставинах і крадіжки ознайомитися з матеріалами справи протягом п`яти днів є достатнім часом у цій справі в розумінні підпункту „b" пункту 3 статті 6 Конвенції.
Кримінально-процесуальний кодекс України не містить поняття «затягування процесу ознайомлення з матеріалами кримінального провадження», зазначений інститут кримінального судочинства є оціночною категорією і в кожному разі, з огляду на зазначену практику Європейського Суду з прав людини, вирішується судом залежно від конкретних обставин справи.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування та судового розгляду.
Пунктом 21 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких, зокрема, відносяться розумність строків.
Згідно з ч. 1, 3 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки.
Критерієм для визначення розумності строків кримінального провадження є: складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; поведінка учасників кримінального провадження; спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.
Згідно з ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Разом з тим, ч. 5ст. 28 КПК України визначено, що кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.
Разом з тим матеріали клопотання містять лише повідомлення адвоката від 28.01.2020 року, що надіслане прокурору Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області. Клопотання не містить ні витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань ні повідомлення про підозру ОСОБА_3 , ані будь-яких інших належних та допустимих доказів у підтвердження доводів клопотання адвокатом не надано.
Таким чином клопотання адвоката ОСОБА_4 , що діє в інтересах ОСОБА_3 не підлягає задоволенню як необґрунтоване та таке, що не підтверджується належними та допустимими доказами.
Керуючись ст. 290 КПК України,-
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002153, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, про встановлення строку для сторони обвинувачення на ознайомлення з матеріалами, зібраними стороною захисту відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду на протязі 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1