Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/1410/2020 Справа № 641/5129/20
УХВАЛА
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 02.07.2020 об 11-50 годині до ЧЧ ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області надійшов рапорт від працівника поліції про те, що 02.07.2020 о 10-40 годині в вестибюлі станції «Південний вокзал» КП «Харківський метрополітен» виявлений старший солдат ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на якого відреагувала службова собака, у якого при собі знаходилась речовина рослинного походження сіро-зеленого кольору.
В приміщенні кімнати поліції на станції Харківського метрополітену «Південний вокзал» у м. Харкові старшим слідчим СВ ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 02.07.2020 було проведено огляд речей, в ході якого було виявлено та в подальшому вилучено у ОСОБА_4 в зовнішній кишені сумки через плече розсипану подрібнену речовину рослинного походження та пробку з металевою ємністю в ній, всередині якої наявна кіптява.
Слідчий вважає, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України. Згідно ч. 7 ст. 236 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном Для дачі відповідної правової оцінки за вилученими під час обшуку предметами, органу досудового розслідування необхідно провести відповідні дослідження в рамках експертиз, для призначення та проведення яких необхідно надавати експерту вилучені речі. Без застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, буде неможливо провести повне та всебічне досудове розслідування та встановити всі факти щодо протиправної діяльності винних осіб та це може привести до втрати або пошкодження відповідного майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Оскільки з даного клопотання та доданих до нього документів не вбачається, що будь-якій особі повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, майно, щодо якого ставиться питання про його арешт, належить третій особі.
При цьому, зі змісту ч. 2 ст. 64-2 КПК України вбачається, що з клопотанням про арешт майна третьої особи має звертатися до суду лише прокурор.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години, для усунення недоліків.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору військової прокуратури Харківського гарнізону ОСОБА_3 для усунення недоліків.
Приймаючи до уваги викладене та керуючись статями 64-2, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя- ОСОБА_1