Справа № 638/6622/20
Провадження № 1-кп/638/1193/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про обрання запобіжного заходу

22 травня 2020 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі :

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові кримінальне провадження № 0001065 від 14.03.2020, з обвинувальним актом у відношенні : ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 121 ч. 1, 296 ч. 4 КК України, -

за участю :

прокурора ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_3

захисника ОСОБА_5

В С Т А Н О В И В:

19.05.2020 до Дзержинського райсуду м. Харкова надійшли матеріали кримінального провадження № 0001065 від 14.03.2020, з обвинувальним актом у відношенні : ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 121 ч. 1, 296 ч. 4 КК України.
Прокурор ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання, в якому посилаючись на вагомість доказів обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованих йому злочинів, наявний ризик переховування обвинуваченого від суду з метою уникнення можливого покарання за вчинення тяжких злочинів, наявності можливості впливати на потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні з метою зміни останніми своїх показань та уникнення таким чином від кримінальної відповідальності, вважав за необхідне, на час судового провадження, застосувати у відношенні ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечували проти застосування до ОСОБА_3 зазначеного прокурором запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив суд застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме у вигляді домашнього арешту.

Суд вислухав пояснення учасників судового провадження та дослідивши відповідні матеріали кримінального провадження, вважає що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.
Ухвалою слідчого судді Дзержинського райсуду м. Харкова від 25.03.2020 у відношенні обвинуваченого ОСОБА_3 , на час досудового розслідування, був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16 години 22.05.2020 без можливісті внесення застави.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

За висновком Конституційного Суду України, викладеним в рішенні від 23.11.2017 № 1-р/2017, продовження дії заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжних заходів у виді домашнього арешту та тримання під вартою, обраних під час досудового розслідування, без перевірки судом обґрунтованості підстав для їх застосування, суперечить вимогам обов`язкового періодичного судового контролю за застосуванням запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність (ч.2 ст. 29 Конституції України).
Крім того, Конституційний Суд України також зазначив, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.
Відповідно до практики ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює ЄСПЛ, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Так, згідно зі ст.ст. 7-9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.
У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 ЄСПЛ вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою.
У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.
У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 ЄСПЛ вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
У судовому засіданні встановлено те, що залишається достатньо підстав вважати, що обвинувачений ОСОБА_3 перебуваючи на волі, зможе перешкодити встановленню істини по справі під час судового провадження і на це вказує характер протиправних дій, у вчиненні яких він підозрюються і щодо яких є обгрунтована органами досудового слідства підозра.
Крім того, є достатні підстав вважати, що обвинувачений ОСОБА_3 , як особа, яка не має на теперішній час місця роботи та відповідних доходів, постійної реєстрації місця мешкання в м. Харкові, що свідчить про відсутність міцних соціальних та сімейних зв`язків, з огляду на його моральні якості, перебуваючи на волі зможе ухилитися від явки до суду, не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування).
За вчинення інкримінованих ОСОБА_3 злочинів, передбачених ст.ст. 121 ч. 1, 296 ч. 4 КК України, передбачено покарання, лише у вигляді позбавлення волі, відповідно, строком від 5 до 8 років та від 3 до 7 років, так як вказані злочини віднесені, відповідно до приписів ст. 12 КК України, до категорії тяжких злочинів, що також свідчить про те, що обвинувачений ОСОБА_3 з метою уникнення кримінальної відповідальності за скоєне, зможе переховуватись від суду.
Також, як встановлено в судовому засіданні інкриміновані ОСОБА_3 кримінальні правопорушення мають зухвалий та цинічний характер, так як були вчинені в громадському місці, при наявності очевидців.

Вказані обставини свідчать про аморальну поведінку ОСОБА_3 , зухвале ігнорування ним правопорядку, загально прийнятних норм поведінки, що також свідчить про можливість чинення перешкод кримінальному провадженню з метою уникнення покарання за вчинення тяжких злочинів та можливості переховування від слідства та суду, в разі застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу.

Приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, характер вчинених кримінальних правопорушень, які є тяжкими та за вчинення яких передбачена кримінальна відповідальність лише у вигляді позбавлення волі, відсутність відомостей про наявність тяжких захворювань у обвинуваченого, які унеможливлюють перебування останнього у слідчому ізоляторі, дані про особу обвинуваченого, а також те, що при застосування більш м`якого запобіжного заходу, обвинувачений буде мати можливість незаконно вплинути на потерпілих, свідків, тим самим перешкоджати кримінальному провадженню, суд вважає, що вказане свідчить про неможливість забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_3 , у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Тому суд вважає за необхідне на час судового провадження, у відношенні обвинуваченого ОСОБА_3 , обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на максимальний строк шістдесят днів, тобто до 16 години 20 липня 2020 року, оскільки відсутні підстави вважати, що інші, менш суворі запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду та його належну поведінку.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України.

Разом з тим, оскільки ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень щодо злочинів, вчинених з застосування насильства, приймаючи до уваги обставини інкримінованих кримінальних правопорушень та особу ОСОБА_3 , в порядку положень ч. 4 ст. 183 КПК України, відсутні підстави для визначення розміру застави.

Таким чином у суду відсутні підстави для обрання у відношенні обвинуваченого ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу.
На підставі викладеного, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193,194, 196, 197, 205, 314-316 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

На час судового провадження, обрати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі « Харківська установа виконання покарань (№27) », строком до 16 години 20 липня 2020 року
В задоволенні клопотань обвинуваченого та його захисника, відмовити.
Відкласти підготовче судове засідання по кримінальному провадженню № 0001065 від 14.03.2020, з обвинувальним актом у відношенні : ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 121 ч. 1, 296 ч. 4 КК України на 04.06.2020 о 10 годині.
Про час та місце підготовчого судового засідання повідомити учасників кримінального провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала надрукована в нарадчої кімнаті в одному примірнику.

Суддя : ОСОБА_1