Справа № 629/935/20
Провадження № 1-кс/629/217/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2020 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000263 від 27.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Лозівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Лозівської місцевої прокуратури, в якому просила накласти арешт на фрагменти деревини загальним об`ємом 3 м.куб, шляхом заборони використовувати, розпоряджатися та відчужувати вказане майно.
Вказане майно передати на зберігання заступнику директора «ФГ Агро Сад-7» ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 26 лютого 2020 року, близько 16-49 годині зі служби 102 надійшло повідомлення про те, що за адресою: Харківська область, м. Лозова по вул. Садова, біля узбіччя лежать спиляні дрова.
26.02.2020 року в ході проведення огляду місця події виявлено та вилучено фрагменти деревини загальним об`ємом 3 м.куб.
Старший слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, на задоволенні клопотання наполягала.
Дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Згідно з ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до положень ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
В даному випадку завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення. Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
В ст. 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.
У відповідності до п.1 та п.2 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення.
Враховуючи, що клопотання слідчого СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області подане з передбачених законом підстав та у встановленому законом порядку, за формою і змістом відповідає чинному КПК України, беручи до уваги проаналізовані обставини та те, що слідчим наведено та надано докази «поза розумним сумнівом» щодо наявності підстав для накладення арешту на майно в порядку, передбаченому главою 17 КПК України, зокрема, на фрагменти деревини, так як наявні підстави вважати, що дані речові докази містять слідову інформацію про злочин, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя вважає, що клопотання старшого слідчого СВ Лозівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженні № 0000263 від 27.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України задовольнити.
Накласти арешт на фрагменти деревини загальним об`ємом 3 м.куб., шляхом заборони використовувати, розпоряджатися та відчужувати вказане майно.
Арештоване майно фрагменти деревини загальним об`ємом 3 м.куб. передати на відповідальне зберігання заступнику директора «ФГ Агро Сад-7» ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим після її оголошення.
Скасування арешту майна здійснюється в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції

Слідчий суддя ОСОБА_1