Провадження № 1-кс/947/2928/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.03.2020 року

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором військової прокуратури Одеського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилась в м.Миколаїв, громадянки України, українки, не заміжньої, маючої на утриманні двох малолітніх дітей, з вищою освітою, засновника та директора ТОВ «МБК» МОДНИЙ ДІМ», зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання сторони обвинувачення про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Як вбачається з клопотання, досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_5 , будучі представником ТОВ «Будівельна компанія «Вестбуд Плюс» у період часу з 04.07.2018 року по 30.10.2018 року шляхом передачі коштів через ОСОБА_7 , а також зарахування на карткові рахунки останніх № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , відкритих в АТ КБ «ПриватБанк» останній було ввірено коштів, отриманих ТОВ «БК «Вестбуд Плюс» від Південного ТерКЕУ на загальну суму 3 271 675,56 гривень, якими останні, реалізуючи свій злочинний намір на заволодіння чужим майном, діючи умисно, за попередньою змовою, всупереч покладених на ОСОБА_5 обов`язків щодо представництва ТОВ «БК «Вестбуд Плюс» під час виконання договору на будівництво будівлі казарми поліпшеного планування у військовому містечку номер НОМЕР_3 , АДРЕСА_3 , шифр-68/К-2, розпорядилися на власний розсуд, при цьому не використали їх під час будівництва по вказаному договору, що спричинило майнової шкоди Південному ТерКЕУ в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України - привласнення чужого майна, яке було ввірено особі, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах.

Вона ж, розуміючи суспільно небезпечний характер своїх дій, діючи з корисливих мотивів, з метою заволодіння коштами, які у подальшому стали предметом вчинення майнового злочину, у вересні 2018 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлений, будучи представником ТОВ «Будівельна компанія «Вестбуд Плюс» у невстановленому досудовим розслідуванням місці, підробила офіційні документи, а саме довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати № 2 за вересень 2018 року, Акт № 2 приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2018 року, шляхом внесення до них неправдивих відомостей, відповідно до яких, останнім виконано робіт на суму 1 662 879, 54 грн. Однак, вартість невиконаних робіт по будівництву будівлі казарми поліпшеного планування у військовому містечку № НОМЕР_3 , АДРЕСА_3 у вересні 2018 року складає 296 618, 22 грн.

Крім того, продовжуючи реалізувати свій злочинний намір, у жовтні 2018 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлений, ОСОБА_5 , будучи представником ТОВ «Будівельна компанія «Вестбуд Плюс», у невстановленому досудовим розслідуванням місці, підробила офіційні документи, а саме довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати № 4 за жовтень 2018 року, Акт № 4 приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2018 року, відповідно до яких, останнім виконано робіт на суму 2 982 563, 98 грн. Однак, вартість невиконаних робіт по будівництву будівлі казарми поліпшеного планування у військовому містечку № НОМЕР_3 , АДРЕСА_3 у жовтні 2018 року складає 2 874 044, 73 грн.

У подальшому, зазначені підроблені офіційні документи разом з іншою необхідною документацією, подані до Південного територіального квартирно-експлуатаційного управління за адресою: м.Одеса, вул.Армійська, буд.15, як підтвердження використання перерахованих останнім коштів відповідно до договору підряду № 100/18 на виконання робіт із будівництва будівлі казарми поліпшеного планування у військовому містечку № НОМЕР_3 , АДРЕСА_3 , шифр 68/К-2.

Сторона обвинувачення звертається з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи своє клопотання існуванням ризиків, передбачених п.2, п.3 та п.4 ч.1 ст.177 КПК України, та інший запобіжний захід ніж тримання під вартою не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваної і не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваної в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, зазначивши, що ризики на які посилається орган досудового розслідування не доведені, а підозра є необгрунтованою.

Підозрювана в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, вказавши, що вона мати одиночка, маюча на утриманні двох малолітніх дітей, один з яких має хронічний діагноз, який потребує постійного піклування з боку матері. Крім того, підозрювана в судовому засіданні надала документи, які на її переконання свідчать про відсутність будь-яких ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

В п.99 рішення ЄСПЛ у справі «Геращенко проти України» зазначено, що визначаючи доцільність звільнення або подальшого тримання особи під вартою, відповідні органі державної влади зобов`язані розглянути також альтернативні заходи забезпечення її явки до суду.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_5 12.03.2020 року повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.358 КК України.

Згідно п.32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Дослідивши долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до переконання про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.358 КК України.

Щодо зазначених стороною обвинувачення ризиків, слідчий суддя зазначає наступне.

Так, в судовому засіданні не доведено жодними доказами існування таких ризиків, як можливе знищення, або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.

Проте, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, зважаючи специфічний характер злочину, який пов`язаний із великим об`ємом специфічних документів, в тому числі фінансових, окрім того підозрювана свою вину не визнає та з метою уникнення кримінальної відповідальності, у разі підтвердження наявності в її діях ознак кримінального правопорушення, може вчиняти інші дії, спрямовані не перешкоджання встановленню істини у справі.

Таким чином, враховуючи вагомість наявних доказів та обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.358 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування більш м`якого запобіжного заходу з метою забезпечення дотримання підозрюваною належної процесуальної поведінки.

Так, згідно ч.1, ч.2 ст.182 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбаченого покарання у виді позбавлення волі.

Так, при вирішенні питання про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує особу підозрюваної ОСОБА_5 , те що вона раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася, має офіційне місце роботи, двох малолітніх дітей 2012 та 2017 року народження, яка відповідно до положень ст.135 Сімейного кодексу України є матір`ю, що виховує дітей без особи, батьківство якого не встановлено, має постійне місце мешкання разом зі своїми дітьми, отже має міцні соціальні зв`язки як в родині, так і в соціумі.

Зважаючи на те, що ОСОБА_5 є єдиною особо, що виховує та піклується про своїх двох дітей, одна з яких є хворою та потребує домашнього догляду матері, забезпечує таких дітей засобами для нормального існування за рахунок офіційного працевлаштування, слідчий суддя вважає за можливим застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 інший, більш м`який запобіжний, а саме у вигляді нічного домашнього арешту, який на даному етапі досудового розслідування в повній мірі зможе забезпечити виконання останньою покладених на неї процесуальних обов`язків.

На підставі встановленого, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором військової прокуратури Одеського гарнізону Південного регіону України ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, а саме з 22 години до 06 години наступної доби, строком до 23.04.2020 року, в межах строку досудового розслідування.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати до органу досудового розслідування та суду за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора, чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання слідчому у цьому кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням покладених на підозрювану ОСОБА_5 обов`язків покласти на ГУ НП в м. Миколаїв.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1