Справа № 175/366/18
Провадження № 1-кп/175/29/18
Ухвала

Іменем України

30 березня 2020 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретареві ОСОБА_4 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0002212 відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Підгородне Дніпропетровського району Дніпропетровської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.185 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви за клопотанням прокурора для виконання вимог ст.363 КПК України, прокурор, з посиланням на практику ЄСПЛ, заявив письмове клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання ОСОБА_8 під вартою на 60 днів, зазначивши, що до цього часу наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Захисник заперечував проти клопотання та просив змінити його підзахисному запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, який, на його думку, зможе забезпечити належну процесуально поведінку ОСОБА_9 .

Обвинувачений підтримав клопотання захисника та пояснив, що буде з`являтися до суду на першу вимогу.

Обсудивши заявлені клопотання, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

За приписом ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; його вік та стан здоров`я…; репутацію…, наявність у нього судимостей.

Європейський суд з прав людини при вирішенні питання про необхідність попереднього ув`язнення особи, вважає, що вагомою підставою для цього є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, встановлення небезпеки перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя, слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, вимірюватись суворістю можливого покарання у сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, в якій він зазнає судове переслідування… особистості обвинуваченого, його моральними переконаннями.

Тримання під вартою у відповідності до пункту 1 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття особи під варту має бути необхідним для забезпечення його присутності в суді… (рішення у справі «Хайредінов проти України»).

Під час судового провадження через встановлення ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України,обвинуваченому ОСОБА_10 неодноразово продовжувався строк тримання під вартою, останній раз до 04 квітня 2020 року.

Наразі, виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють закінчити судовий розгляд до спливу цього строку, а також через продовження карантину до 24 квітня 2020 року через коронавірус COVID-19, враховуючи, що зазначений у попередніх ухвалах суду ризик продовжує існувати та є реальним, колегія суддів вважає клопотання прокурора обґрунтованим і достатнім для продовження дії вказаного запобіжного заходу ще на 60 днів.

Цей ризик не дозволяє застосувати до обвинуваченого альтернативні (інші) види запобіжних заходів, у тому числі цілодобовий домашній арешт, які, на думку суду, не здатні забезпечити його належну процесуальну поведінку, оскільки ОСОБА_11 усвідомлює передбачену законом відповідальність, що загрожує йому у разі доведеності вини за вчинення інкримінованого умисного особливо тяжкого злочину, пов`язаного з умисним протиправним заподіянням смерті іншій людині (покарання лише у виді позбавлення волі строком від 7 до 15 років), а отже може переховуватися від суду, тобто може здійснити дії, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

У зв`язку з цим клопотання сторони захисту про зміну обвинуваченому запобіжного заходу не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, колегія суддів

ухвалила:

У судовому провадженні оголосити перерву до 14.00 години 29 квітня 2020 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_5 задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою строком до 04 квітня 2020 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 28 травня 2020 року.

Клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору і захиснику, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП № 4».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3