Справа № 355/767/20
Провадження № 1-кс/355/158/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

26 червня 2020 року слідчий суддя Баришівського районного суд Київської області ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого СВ Баришівського відділення поліції Переяслав-Хмельницького ВП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с. Баришівка клопотання слідчого СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, № 0000067 від 24.06.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

Своє клопотання слідчий мотивує тим, що в 24.06.2020 о 05 годині 37 хвилин у зачиненому сараї за адресою: АДРЕСА_1 виявлено труп ОСОБА_7 , 1962 року народження із вогнепальним пораненням грудної клітки та вогнепальним пораненням голови.

В ході проведення першочергових слідчих розшукових дій встановлено до даного злочину може бути причетним ОСОБА_6

ОСОБА_6 працівниками поліції 25.06.2020 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

25 червня 2020 року о 19 годині 46 хвилин, ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме, в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині (вбивстві).

Підозрюваний ОСОБА_6 свою вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення не визнав.

Вина підозрюваного ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується наступними зібраними у справі доказами:

- протокол прийняття заяви про вчинене правопорушення кримінальне правопорушення від ОСОБА_8 в ході якого встановлено, що 24.06.2020 остання за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в господарській споруді виявила труп свого чоловіка ОСОБА_7 , з явними ознаками насильницької смерті.

- протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого виявлено труп ОСОБА_7 , дві кулі калібру 7.62 мм., та інші речові докази;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ;

- актом застосування службового собаки, яким встановлено шляхи підходу та відходу особи яка вчинила кримінальне правопорушення, а саме у здовж вул. Дубового від буд. 18 до заднього подвір`я, що відноситься до буд. АДРЕСА_2 , власником якого являється ОСОБА_6 ;

- протокол обшуку домоволодіння ОСОБА_6 , розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено три гільзи з маркування на денці «GGG*308Win», «GGG*308Win» «HOT SHOT M 7.62х51», один предмет схожий на набій калібру 7.62х5, гільзу з надписом на денці «Tulammo*7.62x39», предмет схожий на гільзу та кулю калібру 7.62, шість предметів схожих на набої з маркуванням на денці гільзи «7.62х39, чотирнадцять предметів зовні схожих на набої калібру 7х62х54R, п`ять предметів зовні схожих на набої калібру 7.62х54R, банківську картку «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , яка належить загиблому ОСОБА_7 , та інші речові докази.

- протоколом огляду трупа ОСОБА_7 ;

- лікарським свідоцтвом про смерть ОСОБА_7 , відповідно до якого на тілі ОСОБА_7 , наявні вогнепальні кульові поранення живота та голови;

- протоколом затримання ОСОБА_6 , в порядку ст. 208 КПК України;

- протоколом огляду мобільного телефону Xiaomi MI A 2 Lite, в ході якого встановлено, що ОСОБА_6 , хотів придбати у невстановлених на даний час досудовим розслідуванням осіб гвинтівку Мосіна калібр 7.62 мм.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_6 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

- речовими доказами у провадженні;

- іншими матеріалами провадження.

Враховуючи викладене просить обрати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили його задовольнити з підстав, викладених в клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечують, просять обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення за викладених в клопотанні обставин. Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, слідчий суддя, наряду з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007р., п. 48 ), відповідно до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті в суді.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за ч. 3 ст. 187 КК України, особу підозрюваного, вік та стан його здоров`я, постійне місце проживання, сімейний стан підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, пов`язаного з триманням під вартою.

Підозрюваний має задовільний стан здоров`я (доказів наявності захворювань суду надано не було, клопотань про поганий стан здоров`я під час розгляду клопотання не надходило), має постійне місце проживання та родину, до кримінальної відповідальності притягується вперше, постійної роботи не має.

Оцінюючи доводи захисту, щодо міцних соціальних зв`язків підозрюваного, суд зазначає, що підозрюваний дійсно має на утриманні трьох неповнолітніх дітей.

Доводи сторони обвинувачення, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у зв`язку з чим виникла необхідність застосування до останнього найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є безпідставними та не підтвердженими матеріалами клопотання. Слідчим суддею зазначається, що у клопотанні прокурора не у повному обсязі викладені всі обставини, щодо наявності даних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Разом з тим суд вважає, що наявні ризики знищення доказів по справі та те, що підозрюваний може чинити тиск на потерпілу та інших підозрюваних в даному кримінальному провадженні.

Оскільки як вбачається з матеріалів досліджених судом знаряддя злочину до теперішнього часу не відшукано, а тому існує ризик знищення даних доказів.

З пояснень потерпілої вбачається, що між підозрюваним та її родиною весною даного року відбувся конфлікт, та після того, що сталося, вона боїться за власне життя.

Тому, з урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що у клопотанні наведені достатні підстави для застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зав`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зав`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

А отже враховуючи наявні ризики дають суду підстави вважать, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, а саме: знищення доказів по справі та те, що підозрюваний може чинити тиск на потерпілу в даному кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Тому суд вважає за можливе не застосовувати в даному випадку заставу.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 183 КПК України,-

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, № 0000067 від 24.06.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Дубове, Баришівського району, Київської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , має на утриманні трьох малолітніх дітей, раніше не судимого, на строк 30 днів, з 25.06.2020 року по 25.07.2020 року без визначення розміру застави, та утримувати його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 30 червня 2020 року о 10 год. 00 хв.

Слідчий суддя Баришівського районного суду ОСОБА_1