У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2020 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участю секретаря ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні матеріали судового провадження за клопотанням захисника ОСОБА_5 який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 16 грудня 2019 року, якою застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 12 лютого 2020 року, 08.00 години, стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Побузьке Голованівського району Кіровоградської області, громадянина України, не одруженого, не працюючого, раніше судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні №0002619,

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_7
захисник ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції з Первомайським міськрайонним судом Миколаївської області)

встановив:

Ухвалою слідчого судді Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 16 грудня 2019 року до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 12 лютого 2020 року. Визначено розмір застави в сумі 153680 (сто п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням, захисник ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , звернувся до апеляційного суду зі скаргою, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, та постановити нову, якою застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Одночасно заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначеного рішення суду.

В обґрунтування зазначає, що вступна та резолютивна частина оскаржуваного рішення була проголошена 16.12.2019 року, а повний текст даного рішення він отримав 24.12.2019 року.

Стверджує, що до отримання повного тексту рішення сторона захисту не мала змогу подати вмотивовану апеляційну скаргу, так як не були відомі мотиви прийнятого слідчим суддею рішення.

Вказує, що строк на оскарження даної ухвали слідчого судді слід рахувати з дня отримання копії ухвали слідчого судді.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали судового провадження в цій частині, апеляційний суд дійшов наступного.

Відповідно до положень ст.395 КПК України, апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді може бути подано протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного захід у вигляді тримання під вартою була постановлена 16 грудня 2019 року. Апеляційна скарга на зазначене рішення подана захисником ОСОБА_5 26 грудня 2019 року, тобто з пропуском встановленого законом строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.

За змістом ч. 1 ст. 117 КПК України, строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду, якщо він пропущений з поважних причин. При цьому, законом не визначено переліку підстав, при наявності яких строк на оскарження підлягає поновленню, і це питання має вирішуватися судом, з урахуванням всіх встановлених обставин справи.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності.

Суд не може зобов`язати сторону скористатися правом, наданим їй процесуальним законом. Сторона, яка добровільно відмовляється від використання свого права, маючи всі можливості ним скористатися, має миритися з процесуальними наслідками свого рішення.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_5 були присутні під час судового засідання в суді першої інстанції, у їх присутності було проголошено вступну та резолютивну частину даної ухвали (а.с.49, 51). Відповідно до ст. 395 КПК України з цього часу почався перебіг строку на апеляційне оскарження.

Крім того, у визначений судом час 17.12.2019 року на проголошення повного тексту оскаржуваного рішення згідно довідки секретаря судового засідання (а.с. 52) учасники процесу не з`явились.

Захисником ОСОБА_5 апеляційну скаргу подано до суду 26.12.2019 року, тобто після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Процесуальний строк може бути поновлено лише за умови його пропуску з поважних причин. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

В апеляційній скарзі захисником ОСОБА_5 не наведено обставин, які б перешкоджали або унеможливлювали своєчасне звернення до суду з апеляційною скаргою на вказану ухвалу у визначений законом строк протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Посилання захисника на те, що строк на оскарження даної ухвали слідчого судді слід рахувати з дня отримання оскаржуваної ухвали, є безпідставним, оскільки, зазнач положення закону застосовується у випадку коли ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує. Разом з тим, як вбачається з матеріалів судового провадження підозрюваний ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_5 викликались в судове засідання, приймали участь в судовому розгляді 16.12.2019 року та знали про прийняте судом рішення. Не своєчасне отримання захисником ОСОБА_5 тексту оскаржуваної ухвали не є безумовно істотною обставиною, яка унеможливила своєчасне звернення до суду з апеляційною скаргою на вказане судове рішення.

Відповідно до вимог п.4 ч.3 ст.399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, апеляційний суд доходить висновку про те, що захисником не була доведена поважність причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення слідчого судді, у зв`язку з чим колегія суддів не знаходить підстав для задоволення клопотання захисника та поновлення вказаного строку.

Керуючись ст.ст. 117, 376, 395, 399, 419, 532 КПК України, апеляційний суд -

постановив:

Відмовити в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 16 грудня 2019 року, якою до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 12 лютого 2020 року.

Апеляційну скаргу разом з додатками повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий

Судді