Справа №198/132/20
Номер провадження 1-кс/0198/23/20
УХВАЛА
10 березня 2020 року слідчий суддя Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , ознайомившись з клопотанням слідчого СВ Юр`ївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, погодженим з прокурором Павлоградської місцевої прокуратури в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , про арешт майна, внесеному у кримінальному провадженні № 0000058 від 07.03.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,
В С Т А Н О В И В:
10.03.2020 року слідчий СВ Юр`ївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Павлоградської місцевої прокуратури в Дніпропетровській області ОСОБА_2 про арешт майна.
Згідно даного клопотання вбачається, що слідчим здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000058, внесеному до ЄРДР 07.03.2020 року, за фактом того, що ОСОБА_3 , за попередньою змовою з ОСОБА_4 , 06.03.2020 року, приблизно о 16-30 год., знаходячись на околиці с. Шандрівка Юр`ївського району Дніпропетровської області на каналі «Дніпро-Донбас», шляхом розставлення чотирьох ліскових сіток вічком 45 мм, довжиною по 50 м кожна, викрали 106 рибин різного виду та 3 раки , загальною вагою 27 кг 700 гр., чим спричинили матеріальний збиток Управлінню каналу Дніпро-Донбас (а.с. 2-5).
З метою збереження речових доказів, якими, згідно постанови слідчого від 07.03.2020 року в даному кримінальному провадженні, серед іншого, визнано: гумовий човен, 4 ліскові сітки вічком 45 мм , висотою 1,2 м, довжиною 50 м кожна та 2 дерев`яні весла з пластиковими лопатями (а.с.12) - слідчий просив накласти арешт на вищевказане майно, що зберігається на території Юр`ївського ВП Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області за адресою смт. Юр`ївка, вул. Енергетиків, 1.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до нього, приходить до висновку про необхідність повернення такого прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та / або користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. При цьому, арешт майна допускається, в тому числі, з метою забезпечення збереження речових доказів.
Вимоги, яким повинно відповідати клопотання про арешт майна викладені в ст. 171 КПК України, при цьому, якщо слідчий суддя встановить, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, він повертає його прокурору та встановлює строк в 72 години, або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Так, п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України зобов`язує слідчого, прокурора зазначати в клопотанні про арешт майна документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обгрунтовує доводи клопотання.
Проте, в порушення вказаної вимоги закону, у клопотанні слідчого відсутні будь-які відомості (зазначення) щодо того хто є власником вказаного майна, або в чийому користуванні (можливо, тимчасовому) воно знаходилося, як і вказівки про відсутність у слідства можливості встановити цю обставину (згідно долучених до клопотання пояснень ОСОБА_3 та ОСОБА_4 останні відмовились від дачі пояснень в порядку ст. 63 Конституції України (а.с. 10-11).
Крім цього, при постановленні ухвали, слідчим суддею враховується наступне.
Так, порядок розгляду клопотання про арешт майна врегульований ст. 172 КПК України.
Клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня його надходження до суду за участю слідчого та / або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
З аналізу вищевказаних норм вбачається, що власник (або користувач) майна повинен бути повідомлений про час та місце розгляду клопотання про арешт майна належним чином.
Зважаючи на наведені вище обставини, стислі строки розгляду клопотання, а також обов`язок суду повідомити власника майна, третіх осіб, в користуванні, володінні та розпорядженні яких перебуває майно про час та місце розгляду клопотання слідує висновок, що орган, який звертається до суду з відповідним клопотанням має зазначати в ньому номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти, якщо така відома, для дотримання слідчим суддею процесуальних норм в частині повідомлення особи про розгляд клопотання та можливості взагалі розглянути таке клопотання з дотриманням норм КПК України.
Як вбачається з клопотання та доданих до нього документів, ймовірними власниками (або користувачами майна) про накладення арешту на яке просить слідчий можуть бути ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , як єдині особи, які знаходилися на місці події.
Натомість, клопотання про арешт майна не містить будь - яких засобів зв`язку по яким ймовірний власник (або користувач) майна ОСОБА_3 , міг би бути оперативно повідомленим про час та місце розгляду такого клопотання, в зв`язку з чим слідчий суддя буде позбавлений можливості виконати процесуальні норми щодо повідомлення особи про час та місце розгляду клопотання, а відтак, в свою чергу, розглянути клопотання з дотриманням норм КПК України.
Відповідно до ст. 9 КПК України під час кримінального провадження слідчий суддя, прокурор, слідчий зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України, вимог інших актів законодавства. У випадках коли положення цього Кодексу не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.
Враховуючи, що розгляд даного клопотання без належного повідомлення про час та місце розгляду такого власників (або користувачів) майна, третіх осіб, у володінні, розпорядженні чи користуванні яких перебуває майно буде очевидним порушенням їх прав на захист, слідчий суддя вважає, що за такої умови клопотання не може бути розглянуто по суті, не зважаючи на відсутність в ст. 171 КПК України даної підстави для повернення його для усунення недоліків.
Прийняття такого рішення, на переконання слідчого судді, повністю узгоджується із забезпеченням загальних засад кримінального провадження - п. п. 13, 14, 15 ч. 1 ст. 7 КПК України (забезпечення права на захист, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні судом їх переконливості, доступ до правосуддя).
Крім цього, клопотання слідчого містить протиріччя, яке має суттєве значення, а саме у вступній частині клопотання вказано, що воно подається заступником начальника СВ Юр`ївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , а підписано слідчим ОСОБА_6 . У відповідності до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань (а.с. 6), єдиним слідчим, який здійснює досудове розслідування в даному кримінальному провадженні є ОСОБА_6 .
Вказане протиріччя викликає у суду обгрунтований сумнів у тому чи подане клопотання особою, яка має на це право (є слідчим в даному кримінальному провадженні) і у зв`язку з цим підлягає усуненню.
Враховуючи вищевикладене, клопотання слідчого не може вважатися таким, що відповідає вимогам чинного кримінально процесуального законодавства України, які ставляться до його форми та змісту, а тому останнє слід повернути прокурору для усунення його недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали.
Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години, або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Керуючись ст. ст. 170 - 172 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Юр`ївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, погоджене з прокурором Павлоградської місцевої прокуратури в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000058 від 07.03.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України - повернути прокурору Павлоградської місцевої прокуратури в Дніпропетровській області ОСОБА_2 для усунення недоліків, що зазначені в мотивувальній частині цієї ухвали, протягом сімдесяти двох годин з моменту отримання даної ухвали суду.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: ОСОБА_1