Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 1-кс/711/1208/20
Справа № 711/3407/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 травня 2020 року слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 підозрюваного ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 , винесеного у кримінальному провадженні № 0000202 від 12 липня 2019 року за ознаками злочину, передбаченого, ч.2 ст. 307 КК України про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Шахти, Ростовська область Російська Федерація, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин Російської Федерації, не працюючого, не одруженого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, -

встановив:

Старший слідчий СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, за погодженням прокурора відділу прокуратури Черкаської області ОСОБА_3 , що винесене у кримінальному провадженні №0000202, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.07.2019, в якому просить застосувати щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, посягаючи на встановлені законодавством України суспільні відносини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів, що охороняють здоров`я населення України, незаконно, в порушення вимог Закону України №60/95 - ВР «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» і Закону України №62/95 - ВР «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», організував схему незаконного збагачення, пов`язану з зберіганням та збутом наркотичного засобу, обіг якого обмежений - метадон.
30.04.2020, ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , близько 15 години 50 хвилин діючи незаконно, порушення вимог Закону України №60/95 - ВР «Про наркотичні засоби психотропні речовини і прекурсори» і Закону України №62/95 - ВР «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин прекурсорів та зловживанню ними» за попередньою змовою з ОСОБА_6 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , який у невстановлений досудовим розслідуванням дату, час. за невстановлених обставин передав ОСОБА_8 с наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон, та перебуваючи біт залізничного переїзду по вулиці Куйбишева в місті Ватутіне Черкаської області ОСОБА_7 збув ОСОБА_9 (особа зі зміненими анкетними даними), який надав працівникам поліції добровільну згоду на участь у проведенні негласної слідчої (розтукової) дії - контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки наркотичних засобів, у якій і прийняв участь як покупець.
Так, 30.04.2020 близько 15.50 години ОСОБА_7 , знаходячись біля залізничного переїзду по вулиці Куйбишева в місті Ватутіне Черкаської області, близько 15 години 50 хвилин здійснив незаконний збут ОСОБА_9 , тобто продав за 500 гри., два фольгових згортка з наркотичним засобом, обіг якого обмежено - металон.
Того ж дня близько 16 години 00 хвилини, ОСОБА_9 по вулиці Куйбишева в місті Ватутіне Черкаської області, добровільно видав працівникам поліції продані йому ОСОБА_7 два фольгових згортка, в яких знаходилась кристалічна речовина, яка згідно з висновком експерта №2/931 від 13.05.2020 містить у своєму складі наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон, масою 0,0685г.
Також, 14.05.2020, в період з 13 години 30 хвилин гіо 15 години 25 хвилин, під час проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 12.05.2020, за місцем проживання ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 працівниками поліції виявлено та вилучено керамічний футляр з кристалічною речовиною, яка згідно з висновком експерта №2/1012 від 15.05.2020 містить у своєму складі наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон, масою 1,2669г. Даний наркотичний засіб ОСОБА_7 та ОСОБА_6 зберігали за місцем проживання з метою подальшого збуту.
15 травня 2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України..
Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, є зібрані в ході досудового розслідування відомості, а саме:
протоколи оперативної закупівлі від 30.04.2020 (3 шт.);
протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 30.04.2020;
висновок експерта №2 / 93 1 від 1 3.05.2020;
протокол проведення обшуку від 14.05.2020;
протокол затримання особи від 14.05.2020;
протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 14.05.2020;
протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 14.05.2020;
висновок експерта №2 / 1012 від 15.05.2020.
На теперішній час є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_7 , знаходячись на волі, буде: переховуватись від органу досудового розслідування, прокурора та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); незаконно впливати на свідків з метою схилення їх до дачі завідомо не правдивих показань, а також перешкоджати кримінальному провадження шляхом спілкування з іншими особами, які також причетні до вчинення вказаного злочину, так як на цей час не встановлено джерело походження наркотичної речовини та інші обставини, які підлягають доказуванню (п. 3 ч. І ст. 177 КПК України); незаконно впливати на експертів, які будуть проводити судові експертизи у кримінальному провадженні, щоб схилити їх дачі завідомо неправдивих чи необ`єктивних висновків (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України); вчиняти інші злочини, у тому числі з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення інкримінованих йому злочинів, а також аналогічні тим, у яких він підозрюється (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Як зазначено органом досудового слідства ризики існують, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років із конфіскацією майна.
Слідчий в своєму клопотанні також зазначає, що враховуючи той факт, що на даний час не встановлено вичерпного кола осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, перебуваючи на волі підозрюваний матиме можливість спілкуватися з особами, можливо причетними до вчиненого ним злочину, які на даний час слідством не встановлені, чим також буде перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Крім того, беручи до уваги вищевикладене та те, що підозрюваний ОСОБА_6 скоїв тяжкий злочин, за який, відповідно до ч. 2 ст. 307 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років, з конфіскацією майна, а тому у органу досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні щодо нього найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки є достатньо підстав спрогнозувати можливу негативну поведінку підозрюваного, які обумовлюють необхідність його ізоляції.
В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 підтримали та просили його задовольнити.
В судовому засіданні захисник підозрюваного зазначив, що заперечує проти внесеного клопотання, оскільки вважає підозру необґрунтованою. Також вказав, що ризики, на які посилається сторона обвинувачення, нічим не підтверджені. Крім того, зазначив, що за станом здоров`я підозрюваний не зможе перебувати під вартою.
В судовому засіданні підозрюваний підтримав доводи свого захисника
Заслухавши пояснення осіб, що беруть участь у розгляді клопотання, перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000202 від 12.07.2019, у рамках якого було подане клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав:
Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Відповідно до вимог п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім як, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ст.177 КПК України метою і підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Враховуючи характер правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 обставини справи, зважаючи на особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність застосування до нього запобіжного заходу з метою уникнення ризиків переховування його від органів досудового розслідування та суду.
Разом з тим, у відповідності до статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором наведені, у відповідності до ст.ст.177-178 КПК України, мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також, враховані обставини, які повинні враховуватися при обранні запобіжного заходу.
Оцінивши досліджені в судовому засіданні матеріали клопотання, слідчий суддя вважає доведеною наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, тобто незаконне виробництво, виготовлення, придбання, зберігання, перевезення чи пересилання з метою збуту, а також незаконний збут наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб, покарання за яке передбачає можливість позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.
При цьому, надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997 у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, § 51; рішення від 30.08.1990 у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).
Аналіз змісту наданих слідчому судді доказів, з огляду на їх вагомість та взаємозв`язок, свідчить, що обставини, з якими пов`язана подія кримінального правопорушення, у своїй сукупності свідчать про об`єктивність обґрунтованості підозри на даній стадії досудового розслідування.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурором наведені, у відповідності до ст.ст. 177-178 КПК України, мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також враховані обставини, які повинні враховуватися при обранні запобіжного заходу.
Між тим, метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, тобто, постановлення обвинувального вироку (пп. «а» п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).
Слід зазначити, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім як, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Між тим, не може слугувати підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилання слідчого та прокурора на те, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, який відноситься до категорії тяжких, враховуючи, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом.
Також, прокурором та слідчим не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів на даному етапі не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Слідчий під час судового засідання зазначив, що ОСОБА_6 постійно хворіє і за станом здоров`я не зможе перебувати під вартою
Крім того, ні в клопотанні, ні в судовому засіданні стороною обвинувачення не наведенні обставини та не наданні докази, які б підтверджували наявність ризику, що підозрюваний зможе перешкоджати кримінальному провадженню, враховуючи положення статті 177 КПК України. Крім того, на час розгляду справи за цим клопотанням, стороною обвинувачення не наведені об`єктивні дані, які б свідчили, що підозрюваний ухиляється від слідства.
За приписами ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Крім того, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує: особу підозрюваного; його вік, стан здоров`я, наявність постійного місця проживання, також те, що на утриманні заходиться матір-пенсіонер, а також положення Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Таким чином, враховуючи думку сторони обвинувачення та доводи сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні внесеного клопотання про обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою, оскільки, у даному випадку, такий запобіжний захід не відповідає засадам розумності і пропорційності застосування запобіжного заходу.
Європейського суду з прав людини «Харченко проти України», - при розгляді клопотання про обрання або ж продовження строку тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. При цьому, суддя враховує доводи як сторони обвинувачення, так і сторони захисту, наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема, - можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора та/чи суду, незаконно впливати на свідків, з метою схилення останніх до відмови давати показання чи давати неправдиві показання у кримінальному провадженні, враховуючи санкцію ч.2 ст.307 КК України та покарання, яке може бути визначено судом, в разі доведеності вини ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому злочині.
Крім того, слід зазначити, що домашній арешт складає позбавлення волі в значенні Конвенції з прав людини та основоположних свобод і тому він відповідає одній з дозволених підстав згідно зі статтею 5.
Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України).
Під час розгляду клопотання встановлено, що фактичним місцем проживання підозрюваного є: АДРЕСА_1 . Отже, домашній арешт слід застосувати до підозрюваного цілодобово.
Визначаючи строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу, варто звернути увагу, що в даному випадку тривалість застосування запобіжного заходу на період часу у 60 днів, тобто, в межах строку досудового розслідування, є виправданою, внаслідок особливостей способів доказування та отримання доказів для з`ясування всіх обставин кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України на підозрюваного слід покласти певні обов`язки, які забезпечать процесуальну поведінку підозрюваного під час здійснення досудового розслідування цього кримінального провадження.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 184, 194, 196, 309, 372, 376 КПК України слідчий суддя, -

ухвалив:
Клопотання задовольнити частково.
Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на 60 днів, тобто до 12 липня 2020 року включно.
Заборонити ОСОБА_6 покидати місце проживання, а саме: будинок АДРЕСА_1 цілодобово.
Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 , у відповідності до вимог ч.5 ст.194 КПК України, прибувати за кожною вимогою до суду та органу досудового розслідування, не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Копію даної ухвали вручити підозрюваному, слідчому, в провадження якого знаходиться справа, органу національної поліції за місцем проживання підозрюваного та прокурору Черкаської області - для відому.
Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1 .
Повний текст ухвали проголошено 18 травня 2020 року о 17 год. 15 хв.
Слідчий суддя: ОСОБА_1