провадження № 1-кс/631/14/20
справа № 631/1000/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2020 року селище міського типу Нова Водолага

Слідчий суддя Нововодолазького районного суду Харківської області ОСОБА_1
за участю секретаря судового засіданні ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
особи, що подала клопотання ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області клопотання ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

До Нововодолазького районного суду Харківської області надійшло клопотання ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження.
Звертаючись з клопотання в порядку статті 174 Кримінального процесуального кодексу України заявник вказує, що ухвалою слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області від 08 жовтня 2019 року було частково задоволено клопотання начальника Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_5 про арешт вилученого майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000371 від 13 вересня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України, та в порядку пункту 1 частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України накладено арешт на вилучене в ході проведення обшуку 27 вересня 2019 року території домоволодіння, а саме будинку, подвір`я та надвірних будівель і споруд, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , які належать ОСОБА_4 на праві власності, майно шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження, а саме: бензопилу синього кольору з оранжевим кольорів, на копусі якої відсутні назва та інші позначки; бензопилу «Stihl» S-440, оранжевого кольору з чорною ручкою; бензопилу «Минск» БП-45-4.7, чорного з синім кольорів та бензопилу «Stihl» МS-462-С-М, оранжевого кольору з чорною ручкою.
Як зазначив ОСОБА_4 ухвала слідчого судді про накладання арешту на частину вилученого майна мотивована необхідністю проведення експертного дослідження по вищевказаному кримінальному провадженню. При цьому, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Строки проведення експертних досліджень та порядок встановлення цих строків передбачено «Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5.
На думку заявника на даний час розумні строки забезпечення накладення арешту на майно минули, а тому арешт майна підлягає скасуванню, оскільки пройшло майже чотири місяці з дня накладання арешту та ризиків, які були підставою для накладення арешту, не має. Також, власник майна зазначив, що підозри у даному кримінальному провадженні нікому, в тому числі і самому заявнику, не пред`явлено.
У судовому засіданні ОСОБА_4 та його представник адвокат ОСОБА_6 , який діє на підставі договору про надання правової допомоги № 2 від 05 лютого 2020 року, заявлене клопотання підтримали в повному обсязі та просили суд скасувати арешт, вилученого в ході проведення обшуку 27 вересня 2019 року майна, на яке ухвалою слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області від 08 жовтня 2019 року було накладено арешт, посилаючись на те, що у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба, оскільки розумні строки накладання арешту на майно минули, у органу досудового розслідування було достатньо часу для призначення та проведення відповідних експертних досліджень. Також представник ОСОБА_4 у судовому засіданні заявив клопотання про витребування від органу досудового розслідування матеріалів кримінального провадження для подальшого їх дослідження у судовому засіданні, на задоволенні якого наполягав.
Прокурор Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , якому надані відповідні повноваження процесуального керівника по даному кримінальному провадженню відповідно до постанови першого заступника керівника Первомайської місцевої прокуратурі Харківської області ОСОБА_7 від 13 вересня 2019 року «Про призначення групи прокурорів», щодо задоволення клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна заперечував та просив в його задоволенні відмовити, посилаючись на те, що на даний час у кримінальному провадженні № 0000371 від 13 вересня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України, триває досудове розслідування. Бензопили, на які накладено арешт, визнані речовим доказом, та по ним призначена та проводиться експертиза, на підтвердження чого прокурор надав копії відповідної постанови та супровідного листа. Також прокурор зазначив, що в подальшому може виникнути необхідність у додатковому дослідженні бензопил, а тому необхідність у подальшому застосуванні арешту майна не відпала. Щодо дотримання розумних строків накладання арешту на майно, прокурор вказав, що раніше призначити експертизу не виявилось за можливе оскільки ОСОБА_4 ухвалу слідчого судді про накладання арешту на майно оскаржував у апеляційному порядку, та відповідне рішення судом апеляційної інстанції було прийнято лише у листопаді 2019 року. Крім того, 23 грудня 2019 року начальником Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області було прийнято рішення щодо об`єднання кримінальних проваджень за фактом незаконної порубки лісу.
Уповноважений представник Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання були повідомлені належним чином відповідно до положень частини 1 та частини 8 статті 135 Кримінального процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомили. Через канцелярію суду слідчий СВ Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_8 надав матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000371 від 13 вересня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України.
Приписами частини 2 статті 174 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що клопотання про скасування арешту майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше трьох днів з дня його надходження до суду, за участю особи, яка подала клопотання та особи, за клопотанням якої було арештовано майно.
За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створив необхідні умови для реалізації сторонами, в тому числі й слідчому, їх процесуальних прав на участь у розгляді в суді справи, вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність представника органу поліції.
Вислухавши пояснення власника майна, який звернувся до слідчого судді з відповідним клопотанням, та його представника, а також думку прокурора, вивчивши доводи, що наведені у клопотанні, всебічно, повно й безпосередньо з`ясувавши всі обставини, встановлені під час розгляду клопотання, перевіривши їх доказами, отриманими на підставі змагальності сторін та свободи у доведенні їх переконливості, дослідженими в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно частини 1 статті 1 Кримінального процесуального кодексу України, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (частина 2 статті 1 Кримінального процесуального кодексу України).
Пунктом 18 частини 1 статті 3 Кримінального процесуального кодексу України визначає слідчого суддю як суддю суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Вказаний контроль здійснюється ним в тому числі й шляхом вирішення питань, пов`язаних з обмеженням конституційних прав і свобод таких осіб.
Відповідно до статті 16 Кримінального процесуального кодексу України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження також здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим кодексом.
Розглядаючи подане клопотання про скасування заходів забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, слідчий враховує, що завданням кримінального провадження, згідно статті 2 Кримінального процесуального кодексу України, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбаченого статтею 131 Кримінального процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним.
Згідно приписів частини 1 і пункту 7 частини 2 статті 131, а також частини 1 і 2 статті 132 Кримінального процесуального кодексу України, заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, застосовуються на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з метою досягнення дієвості цього провадження.
Як вбачається з наданих до суду матеріалів, в провадженні Слідчого відділення Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000371 від 13 вересня 2019 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України, що підтверджується відповідним Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, сформованого прокурором Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 (а.с.к.п. 153-154).
Ухвалою слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області від 08 жовтня 2019 року було частково задоволено клопотання начальника Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_5 по кримінальному провадженню, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000371 від 13 вересня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України, про арешт вилученого майна та в порядку пункту 1 частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України та накладено арешт на вилучене в ході проведення обшуку 27 вересня 2019 року території домоволодіння, а саме будинку, подвір`я та надвірних будівель і споруд, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , які належать ОСОБА_4 на праві власності, майно шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження, а саме: бензопилу синього кольору з оранжевим кольорів, на копусі якої відсутні назва та інші позначки; бензопилу «Stihl» S-440, оранжевого кольору з чорною ручкою; бензопилу «Минск» БП-45-4.7, чорного з синім кольорів та бензопилу «Stihl» МS-462-С-М, оранжевого кольору з чорною ручкою (а.с.к.п.112-116).
Зі змісту вищевказаної ухвали суду встановлено, що арешт на вищевказане майно був накладений у зв`язку із необхідністю збереження речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки вони являються об`єктом кримінально протиправних дій.
При цьому, як свідчать матеріали кримінального провадження, які були дослідженні у судовому засіданні, ухвалою Харківського апеляційного суду від 04 листопада 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області від 08 жовтня 2019 року про накладання арешту без змін.
Вирішуючи подане клопотання, суд виходить з положень частини 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України яка встановлює, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Вимогами частиною 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Разом з цим, пунктом 1 частини 10 статті 170 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Порядок скасування арешту майна визначений приписами статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, відповідно до яких підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина 1 статті 174 Кримінального процесуального кодексу України).
З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.
У судовому засіданні прокурор, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000371 від 13 вересня 2019 року, повідомив, що застосовані засоби забезпечення кримінального провадження, а саме арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області від 08 жовтня 2019 року, є актуальним, оскільки на даний час триває проведення експертних досліджень, призначених постановою слідчого від 31 січня 2020 року.
Так, відповідно до постанови про призначення судово трасологічної експертизи від 31 січня 2020 року встановлено, що слідчим СВ Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_8 в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000371 від 13 вересня 2019 року, призначено судово трасологічну експертизу, до проведення якої залучено експертів Харківського науково дослідного інституту судових експертиз імені Заслуженого професора М.С. Бокаріуса (а.с. к.п.166-167).
З супровідного листа адресованого директорові Харківського науково дослідного інституту судових експертиз імені Заслуженого професора М.С. Бокаріуса від 31 січня 2010 року № 509 вбачається, що для проведення судово трасологічної експертизи слідчим направлено відповідну постанову та 5 полімерних пакунків, до кожного з яких поміщено по одному фрагменту деревини та 4 бензопили, поміщені до окремого полімерного мішку (а.с.к.п.168)..
Таким чином, судом встановлено, що на даний час дійсно триває досудове розслідування, а майно, з якого просить зняти арешт заявник, є об`єктом експертного дослідження та перебуває у експертній установі.
Будь-яких доказів в спростування таких тверджень власником майна та його представником не надано.
Враховуючи вищевикладеного, беручи до уваги, що на теперішній час потреба в застосуванні арешту вказаного у клопотанні майна не відпала, так як досудове розслідування кримінального провадження №0000371 від 13 вересня 2019 року, не завершено і може виникнути необхідність у проведенні слідчих дій, та на даний час триває проведення експертних досліджень, суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні клопотання про скасування арешту майна.
Що стосується посилання на строки проведення експертного дослідження визначені в «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, слід зазначити, що до суті питання щодо обґрунтованості накладення арешту або відсутності підстав для його застосування в подальшому, відношення не мають, з огляду на те, що недотримання експертною установою встановлених строків для надання експертного висновку не є предметом судової оцінки під час розгляду клопотання про скасування арешту.
На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 1 3, 7, 9, частинами 1 та 3 статті 21, статтями 22, 26, 98, 110, 131, 170, 174, 309, 369 372, 532 533 Кримінального процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області від 08 жовтня 2019 року відмовити.
Повернути матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000371 від 13 вересня 2019 року до Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області.
Ухвала набирає законної сили негайно та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 02 березня 2020 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1