Справа № 296/3024/20
УХВАЛА
Іменем України

22 квітня 2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні в місті Житомирі клопотання старшого слідчого спеціальної поліції СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №00000318 від 05.12.2018 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого на посаді майстра лісу обходу №5 Новоград-Волинського лісництва ДП «Новоград-Волинський лісгосп АПК», з вищою освітою, одруженого, має двох малолітніх дітей, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 246, частиною 2 статті 191 Кримінального кодексу України,-

В С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ КЛОПОТАННЯ

1.1. 21.04.2020 слідчий звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під цілодобовим домашнім арештом ОСОБА_6 , терміном на два місяці.

1.2. СУ ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №00000318 від 05.12.2018 відносно того, що у період з 06.02.2019 по 31.12.2019 ОСОБА_6 здійснив незаконну порубку дерев та розтратив державні лісові ресурси, які були йому ввірені у зв`язку з виконанням службових обов`язків, що виразилось у незаконному і безоплатному, поза відповідним обліком витрачанні незаконно зрізаних на лісових ділянках Новоград-Волинського лісництва ДП «Новоград-Волинський лісгосп АПК», чим заподіяв шкоду державі в розмірі 145 738 грн. 48 коп.

1.3. Вказані обставини органом досудового розслідування попередньо кваліфіковані за ч. 2 ст. 191, ч. 1 ст. 246, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 185 Кримінального кодексу України.

1.4. 13.04.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених частиною 1 статті 246, частиною 2 статті 191 Кримінального кодексу України.

1.5. Посилаючись на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, неможливості запобігти зазначеним ризикам застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під цілодобовим домашнім арештом строком на два місяці.

ІІ. ПРОЦЕДУРА та ПОЗИЦІЇ СТОРІН

2.1. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

2.2. Слідчий у судовому засіданні подане клопотання підтримав, надав пояснення аналогічні викладеним у клопотанні та просили клопотання задовольнити.

2.3. Прокурор у судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, наголошували на тому, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні корупційного правопорушення у зв"язку з чим до суду подано клопотання про відсторонення підозрюваного від посади.

2.4. Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на тривалість досудового розслідування, до теперішнього часу явку ОСОБА_6 за кожним викликом слідчого, наявність у підозрюваного дружини та малолітніх дітей вказував про необхідність їх матеріального забезпечення у зв"язку з чим просив обрати більш м"який запобіжних захів у вигляді особистого зобов"язання або домашній арешт у нічний час доби.

2.5. Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні свою причетність до вчинення інкримінованих йому злочинів заперечував, вказував, що до теперішнього часу працює на роботі у зв"язку наявністю пожеж в Житомирській області, додатково повідомляв, що проживає разом з дружиною, яка не працює та малолітніми дітьми та є їх єдиним годувальником.

ІІІ. КРИМІНАЛЬНО-ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО (КПК України)

3.1. Частиною першою статті 177 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

3.2. Відповідно до частини другої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

3.3. За змістом частини першої та другої статті 181 Кримінального процесуального кодексу України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

3.4. Відповідно до частини першої статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним […] кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

3.5. Згідно з частиною другою статті 194 Кримінального процесуального кодексу України Слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

3.6. За змістом частини п"ятою статті 194 Кримінального процесуального кодексу України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

ІV. ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ

4.1. 13.04.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених частиною 1 статті 246, частиною 2 статті 191 Кримінального кодексу України.

4.2 Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до вимог статті 194 КПК України має з`ясувати наявність ряду обставин:

(і) Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

4.3. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

4.4. Згідно повідомлення про підозру від 13.04.2020 ОСОБА_6 підозрюється в (1) умисних діях, які виразились у незаконній порубці дерев, тобто, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, а також в (2) умисних діях, які виразились у розтраті чужого майна шляхом зловживання своїм службовим становищем, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України.

4.5. Розумна підозра не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

4.6. Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 246, ч. 2 ст. 191 КК України, що підтверджується, зокрема: актами прийманні-здачі обходу №5 від 09.10.2017 та 24.10.2017 відповідно до якого ОСОБА_6 прийняв обхід Новоград- Волинського лісництва ДП «Новоград-Волинський лісгосп АПК», який складається з кварталів 8-10, 35, 78, 79, 85, 90 та 91, площею 466 га; наказом №14-К ДП «Новоград-Волинський лісгосп АПК» відповідно до якого ОСОБА_6 прийнято майстром лісу обходу №5 Новоград- Волинського лісництва, з 24.02.2017; договором про повну матеріальну відповідальність від 02.01.2019, 24.02.2017 відповідно до якого ОСОБА_6 є матеріально відповідальною особою за ввірене майно та лісові ресурси; довідкою за результатами проведення перевірки за участю спеціалістів Державної екологічної інспекції Поліського округу з 10.12.209-15.01.2020 року в частині дотримання вимог природоохоронного законодавства на території Новоград-Волинського лісництва ДП «Новоград-Волинський лісгосп АПК» відповідно до якої встановлено незаконну порубку дерев на лісових ділянках Новоград-Волинського лісництва ДП «Новоград-Волинський лісгосп АПК» розташованих у кварталі 10 виділ 2 площею 4,5 га; кварталі 9 виділ 24 площею 1,3 га; кварталі 91 виділ 2 площею 1,0 га; кварталі 9 виділ 27 площею 2,0 га; кварталі 8 виділ 10/1 площею 1,2 га; кварталі 78 виділ 14/1 площею 0,4 га, неназначених до рубки сухостійних дерев породи береза, вільха, клен, липа, ясен, граб, сосна, осика та берест, на загальну суму 145 738 грн. 48 коп.; висновком експерта за результатами проведення судового інженерно-екологічного дослідження від 27.03.2020, відповідно до якогодокументи, які наявні в матеріалах кримінального провадження, дають підставу стверджувати, що були знищені дерева породи сосна, береза, клен, липа, ясен, граб, осика та вільха на означених лісових ділянках, які належать до лісового фонду України, а саме до лісів зелених зон; протоколом проведення НСРД зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 02.09.2019 відносно ОСОБА_6 відповідно до якого встановлено розмови останнього щодо продажу незаконно порубаної деревини.

(іi) Наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України

4.7. У поданому клопотанні слідчий вказував на наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування підозрюваного ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

4.8 Слідчий суддя приймає до уваги доводи слідчого про те, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів середньої тяжкості за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до п`яти років, особу підозрюваного та обставини, передбачені статтею 178 Кримінального процесуального кодексу України, а тому вважає наявним існування ризику, передбаченого п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме загрози переховування ОСОБА_6 від органів досудового розслідування, суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; та недоведеність ризиків, передбачених п.п. 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні №00000318 триває з 05.12.2018, слідчим не зазначено яким іншим чином підозрюваний може перешкоджати цьому кримінальному провадженюю, а посилання слідчого на неповноту встановлення обставин у кримінальному провадженні до теперішнього часу, не може ставитися підозрюваному за провину та перекладатися на нього відповідні негативі наслідки.

(iii) Щодо посилання слідчого на практику Європейського суду з прав людини

4.9. Водночас, слідчий суддя не може залишити поза увагою ту обставину, що обгрунтовуючи своє клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного під цілодобовим домашнім арештом слідчий за погодженням з прокурором посилається на начебто таку практику Європейського суду з прав людини, за якою вирішуючи питання про обмеження свободи людини національні суди мають "забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальнодержавних прав та свобод, забезпечння яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства".

4.10. З цього контексту можна зрозуміти, що начебто Європейського суду з прав людини вимагає більш суворого ставлення до підозрюваного з посиланням на суспільні інтереси, вважаючи, що цінності суспільства протиставляються правам підозрюваного.

4.11. Насправді такого прецеденту просто не існує. Найімовірніше, лексика цієї фрази взята з рішення від 28.07.99 у справі «Selmouni v. France», де ЄСПЛ розглядав питання щодо застосування поганого поводження з підозрюваним та вирішував питання як має класифікуватися таке погане поводження як «нелюдське або таке, що принижує гідність», або як «катування».

4.13. Вирішуючи таке питання ЄСПЛ зазначив в рішенні: «Суд раніше розглядав справи, в яких він дійшов висновку, що мало місце поводження, яке можна описати лише як катування. Однак, враховуючи, що конвенція є «живим документом, який має тлумачитися у світлі сучасних умов», Суд вважає, що певні дії, які раніше класифікувалися як «нелюдське та таке, що принижує гідність, поводження», на відміну від «катування», можуть у майбутньому класифікуватися інакше. Він уважає, що підвищення стандартів, які застосовуються у сфері захисту прав людини та фундаментальних свобод, відповідно та неминуче вимагає більшої твердості в оцінці порушень фундаментальних цінностей демократичних суспільств» (§101 рішення).

4.14. Таким чином зміст висловлювань ЄСПЛ в контексті рішень щодо обмеження свободи спотворений до протилежного. Якщо ЄСПЛ вимагає більшої суворості в оцінці посягань на права людини, оскільки права людини є цінністю в демократичному суспільстві, то в клопотанні слідчого права людини (підозрюваного) й цінності суспільства протиставлені одне одному, а посилання на викривлене розуміння рішень ЄСПЛ наводиться для того, щоб обґрунтувати більше обмеження права людини на свободу, що є недопустимим.

(iv) Можливість застосування альтернативних запобіжних заходів

4.15. Слідчий суддя враховує особу підозрюваного ОСОБА_6 є одруженим та має двох малолітніх дітей, що проживають разом з ним у с. Городище Новоград-Волинського району та перебувають на його утриманні, раніше до кримінальної відповідальності не притягався.

4.16. Враховуючи наявність ризику, передбаченого п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України, відомості про особу підозрюваного, суть та характер кримінальних правопорушень, стадію досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим та прокурором не доведено наявності обставин, які б свідчили про те, що забезпечення належної поведінки ОСОБА_6 можливе виключно в умовах його цілодобового домашнього арешту, а тому вважає за можливе застосувати до ОСОБА_6 тримання під домашнім арештом у нічний час доби, який, на думку слідчого судді, є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

4.17. Водночас, застосовуючи відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час у визначений час доби, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ряд обов`язків згідно із ч. 5 ст. 194 КПК України.

(v) Межі строку досудового розслідування

5.1. Враховуючи, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 246, ч. 2 ст. 191 КК України - 13.04.2020, то відповідно до ч. 1 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №00000318 закінчується 13.06.2020, а тому слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під домашнім арештом у визначений час доби, з покладенням ряду обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України саме до 13.06.2020.

Керуючись статтями 176-179, 181, 193-194, 196 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира

П О С Т А Н О В И В :

1. Клопотання старшого слідчого спеціальної поліції СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №00000318 від 05.12.2018 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо ОСОБА_6 задовольнити частково.

2. Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під домашнім арештом за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , заборонивши підозрюваному залишати вказане житло, у період доби з 22.00 год. по 06.00 год. наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, в межах строку досудового розслідування до 13.06.2020 (включно).

3. Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , наступні обов`язки:

(і) прибувати до слідчого у провадженні якого буде перебувати кримінальне провадження щодо нього із встановленою періодичністю та/або за першою вимогою;

(ііі) повідомити слідчого, прокурора чи суд в залежності від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

(іv) уникати спілкування з свідками та особами, коло яких визначає орган досудового розслідування у кримінальному провадженні №00000318 від 05.12.2018.

4. Встановити строк дії обов`язків, покладених на ОСОБА_6 до 13.06.2020 (включно).

5. Контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

6. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це старшого слідчого спеціальної поліції СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 .

7. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

8. Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

9. Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1