У Х В А Л А
Справа № 126/204/20

Провадження № 1-кс/126/307/2020

23 квітня 2020 року м. Бершадь

Слідчий суддя Бершадського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ознайомившись з матеріалами клопотання адвоката ОСОБА_2 , який представляє інтереси ОСОБА_3 про скасування арешту на майно,

ВСТАНОВИВ :
До слідчого судді Бершадського районного суду Вінницької області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000055 від 28.01.2020 року.
Слідчий суддя, перевіривши матеріали клопотання, доходить висновку про наявність підстав для його повернення виходячи з наступного.
Так, подане клопотання про скасування арешту на майно підписане адвокатом ОСОБА_2 , який представляє інтереси ОСОБА_3 .. На підтвердження здійснення представництва заявника у суді адвокатом до матеріалів клопотання долучено копію ордеру про надання правової допомоги серії КВ №403837 та договір про надання правової допомоги від 20.02.2020 року.
Відповідно до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Разом з тим, згідно КПК України представником особи може бути особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.
Повноваження такого представника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються документами, передбаченими статтею 50 КПК України, яка регламентує, що повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
За п.2 ч.1 ст.20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях, незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.
Таким чином, судові органи чітко відокремлені від інших органів державної влади.
Підпунктом 15.4 п.15 «Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів», затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 1712.2012 року №36, ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням за необхідності виду адвокатської діяльності відповідно до ст.19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Системний аналіз наведених норм обумовлює висновок, що законодавцем чітко відокремлено судові органі, як такі, що повинні бути зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема, в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».
Отже, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади чи орган досудового розслідування, а конкретна назва такого органу, зокрема, суду.
Аналогічних висновків дійшла Велика Палата Верховного суду у постанові від 05.06.2019 року (справа №9901/847/18).
Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що адвокатом не підтверджено його повноваження на представництво інтересів ОСОБА_3 в Бершадському районному суд Вінницької області, оскільки в долученій до матеріалів копії ордеру про надання правової допомоги серії КВ №403837 зазначено, що адвокат може представляти інтереси ОСОБА_3 "у всіх без виключення підприємствах, установах, організаціях".

Крім того, частиною 4 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.
Слід також зазначити, що повноваження адвоката, зокрема, в даному випадку щодо підписання клопотання, повинно підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтом та адвокатом домовленості стосовно об`єму наданих йому повноважень, шляхом окремого визначення такої дії у договорі. Однак у договорі про надання правової допомоги від 20.02.2020 року долученого до клопотання, повноваження представника щодо підписання документів від імені заявника та подання таких документів до суду, не визначено.
Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення клопотання про скасування арешту майна.
Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
На підставі викладеного, клопотання адвоката адвоката ОСОБА_2 , який представляє інтереси ОСОБА_3 про скасування арешту на майно підлягає поверненню.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.9, 174 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який представляє інтереси ОСОБА_3 про скасування арешту на майно - повернути особі, яка його подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1