У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"23" вересня 2019 р. Дніпровського районного суду м. Києва колегіально в складі трьох суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, з тримання під вартою на запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, -

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и л а:

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заявив клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, мотивуючи своє клопотання тим, що стороною обвинувачення не вживаються необхідні заходи для забезпечення явки свідків в судове засідання та встановлення вини обвинуваченого, при цьому обвинувачений ОСОБА_6 , маючи поганий стан здоров`я, тривалий час перебуває під вартою, що в свою чергу свідчить про його фактичне відбуття покарання без обвинувального вироку суду.
Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав клопотання захисника, зазначивши, що він дійсно хворіє та в умовах слідчого ізолятора не отримує належного лікування.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання зазначивши, що про доцільність продовження обвинуваченому строку тримання під вартою, виходячи з тяжкості злочину, у вчиненні якого він обвинувачується, та наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Відповідно до ч. 1ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно вимог ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників судового процесу та інше.
Крім того, ст.178 КПК України, передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, в тому числі наявність у нього родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей та інші обставини.
Також судом враховується положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 06 серпня 2019 року продовжено застосування запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді утримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України на час розгляду кримінального провадження в суді строком на 60 днів, тобто до 04 жовтня 2019 року, включно.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, за який передбачено покарання до 15 років позбавлення волі, останній перебуваючи на волі та будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання, може перешкодити кримінальному провадженню, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, що вказує на те, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, продовжують існувати.
Доводи захисника про те, що за станом здоров`я обвинувачений не може перебувати під вартою не підтверджується жодними доказами.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі не встановлено та сторонами не доведено, у зв`язку з чим колегія суддів вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам, аніж тримання під вартою, а тому колегія суддів приходить до висновку про доцільність збереження застосованого до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, який забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого, у зв`язку з чим запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , слід продовжити ще на 60 днів.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.201, 331, 369 КПК України, суд, -

у х в а л и л а:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, з тримання під вартою на запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя:

Судді: 1.

2.