Справа № 462/4691/19
У Х В А Л А

24 липня 2019 року Слідчий суддя Залізничного районного суду міста Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого розглянувши клопотання старшого слідчого Залізничного ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий Залізничного ВП ГУНП у Львівській області майор поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, яке погоджене з прокурором, про накладення арешту на мобільний телефон марки «iPhone Silver X», IMEI: НОМЕР_1 , серійний номер НОМЕР_2 , та сім картку мобільного оператора «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_3 .

Клопотання мотивує тим, що в 13 липня 2019 року до Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області з письмовою заявою звернувся ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який просить прийняти міри до невідомої особи, яка 12.07.2019 року, близько 18:00 год., перебуваючи по вул. Залізнична, 14 у м. Львові, відкрито викрала мобільний телефон марки «iPhone Silver X», IMEI: НОМЕР_1 , серійний номер НОМЕР_2 із SIM-картою НОМЕР_4 . Загальна сума заподіяної матеріальної шкоди становить 8 355 гривень.

Зазначені внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002176 від 13.07.2019 року та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186 КК України

19.07.2019 року в ході проведення огляду місця події в приміщенні службового кабінету № 26, за адресою м. Львів, вул. Чернівецька, № 2, було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «iPhone Silver X», IMEI: НОМЕР_1 , серійний номер НОМЕР_2 , та сім картку мобільного оператора «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_3 , які добровільно надав для огляду ОСОБА_5 .

19.07.2019 року старшим слідчим СВ Залізничного ВП ГУНП у Львівській області капітаном поліції ОСОБА_3 винесена постанова про визнання речовим доказом вказаного мобільного телефону марки «iPhone Silver X», IMEI: НОМЕР_1 , серійний номер НОМЕР_2 , сім картку мобільного оператора «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_3 , так як вказані речі можуть бути знаряддям злочину та можуть містити на собі докази вчинення кримінального правопорушення, які можуть бути встановлені під час проведення досудового розслідування.

Враховуючи наведене, зважаючи на те, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову чи можуть настати інші наслідки, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а тому просить накласти арешт на вказані речі.

Слідчий суддя постановив провести розгляд клопотання без слідчого СВ Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , який подав до суду заяву про розгляду клопотання у його відсутності, оскільки його неявка не перешкоджає розгляду такого.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 є потерпілим у кримінальному провадженні № 0002176 від 13.07.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186 КК України.

Досудовим розслідуванням достовірно з`ясовано, що мобільний телефон марки «iPhone Silver X», IMEI: НОМЕР_1 , серійний номер НОМЕР_2 , сім картка мобільного оператора «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_3 , яке було добровільно надано ОСОБА_5 19.07.2019 року під час огляду місця події, належить потерпілому ОСОБА_4 , в якого воно було викрадене.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

19.07.2019 року слідчим СВ Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 винесена постанова, якою всі вказані речі, які були вилучені 19.07.2019 року під час огляду місця події у ОСОБА_5 визнано речовим доказом.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути як найшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160 - 166, 170 - 174 цього Кодексу.

Згідно із п. 1 ч. 6 ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

У пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, яким передбачені права потерпілих від злочинів» № 13 від 02.07.2004 року було звернуто увагу судів на те, що послідовне і неухильне додержання на всіх стадіях кримінального судочинства норм кримінально-процесуального законодавства України, якими передбачені права потерпілих від злочинів, є однією з важливих умов здійснення закріпленого ст. 55 Конституції України права громадян на судовий захист від протиправних посягань.

З аналізу вищевказаних норм, закріплених у КПК України слідує, що однією з основних функцій кримінально-процесуального законодавства є відновлювальна функція, яка полягає у тому, що, як суд, так і орган досудового розслідування мають послідовно і неухильно вживати заходи, щоб порушені права потерпілих, зокрема і майнові, були як найшвидше відновлені.

Беручи до уваги, що на даний час мобільний телефон та сім-картка оглянуті слідчим, що підтверджується протоколом огляду місця події від 19.07.2019 року, доказів того, що із вказаними доказами будуть проводитися інші слідчі дії, слідчому судді не надано, а також, те що органом досудового розслідування не доведено те, що повернення майна потерпілому на зберігання може у будь-якій спосіб зашкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає, що відсутні підстави для накладення арешту на майно, яке було викрадене у ОСОБА_4 , і тому у задоволенні клопотання слід відмовити, оскільки такий арешт майна потерпілого ОСОБА_4 не буде відповідати розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Крім цього вважаю за необхідне звернути уваги слідчого, що мобільний телефон та сім картку слід оглянути, сфотографувати та провести інші дії, необхідні для встановлення істини у даному кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст. 172,173 КПК України

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання старшого слідчого Залізничного ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002176 від 13.07.2019 року відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 діб з моменту її оголошення.

Слідчий суддя:

Оригінал ухвали.