Справа № 4910/11/19-к
Провадження1-кс/991/838/19
У Х В А Л А

03 жовтня 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши в залі судових засідань Вищого антикорупційного суду заяву представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 ,

встановив:
В провадженні Вищого антикорупційного суду перебуває клопотання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_6 №760/6969/від 11.03.2019 на земельні ділянки та житловий будинок, які на праві власності належать ОСОБА_4 . Клопотання надійшло до Вищого антикорупційного суду 25.09.2019.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.09.2019 для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_5 .

Під час розгляду клопотання 02.10.2019 судді ОСОБА_5 було заявлено відвід представником власника майна адвокатом ОСОБА_3 .

Адвокат ОСОБА_3 зазначила, що суддею ОСОБА_5 відмовлено у задоволенні клопотань представників ОСОБА_4 про скасування арешту майна (ухвали від 06.09.2019, від 12.09.2019, 24.09.2019). Оскільки ухвали є ідентичними за змістом та за обґрунтуванням, слідчий суддя ОСОБА_5 не бере до уваги доводи адвокатів, це викликає сумнів у неупередженості судді. Тому судді не може брати участь у цьому кримінальному провадженні. Також заявник посилалася на чисельні рішення Європейського Суду з прав людини.

В порядку ст. 35 КПК України згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.10.2019 для розгляду цього клопотання визначено суддю ОСОБА_1 .

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримала клопотання про відвід. Додатково пояснила, що підставою для відводу є також пункт 5 частини першої статті 75 КПК України, оскільки та обставина, що на суддю ОСОБА_5 здійснюється авторозподіл клопотань в межах одного кримінального провадження, суперечить статті 35 КПК України

Надаючи оцінку доводам учасників кримінального провадження, суд виходить з наступного.

За ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді його розглядає інший суддя цього ж суду.

Відповідно до пунктів 4 та 5 частини першої статті 75 КПК України слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді.

Виходячи із змісту клопотання про відвід, пояснень заявника, наведених положень законодавства, під час розгляду питання про відвід суддя повинен з`ясувати питання:

1.Чи мали місце інші підстави, що викликають сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_5 .?

2.Чи мали місце порушення встановленого порядку визначення слідчого судді?

Ухвалою від 06 вересня 2019 року слідчим суддею ОСОБА_5 відмовлено в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_7 в інтересах власника ОСОБА_4 про скасування арешту майна від 05.09.2019, яке надійшло безпосередньо до Вищого антикорупційного суду.

Доводи клопотання наступні:

-в ухвалі про накладення арешту відсутнє будь-яке посилання на докази, які б вказували або підтверджували факт того, що грошові кошти, за рахунок яких придбано арештоване майно, були отримані від ОСОБА_8 та злочинним шляхом;

-під час постановлення ухвали про арешт слідчим суддею не було враховано певні обставини;

-арештоване майно не відповідає умовам спеціальної конфіскації, не є та не може бути речовим доказом в силу положень ч. 1 ст. 98 КПК України;

-сім`я ОСОБА_4 мала власні статки для придбання арештованої нерухомості, а грошові кошти, за рахунок яких було придбано майно, не відповідають ознакам, ч. 1 ст. 96-2 КК України, тобто до нього не може бути застосована спеціальна конфіскація.

Ухвалою від 12 вересня 2019 року слідчим суддею ОСОБА_5 відмовлено в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_7 в інтересах власника ОСОБА_4 про скасування арешту майна, яке надійшло 02.09.2019 до Солом`янського районного суду міста Києва (в подальшому передане до Вищого антикорупційного суду). Текст клопотання повністю ідентичний тексту клопотання від 05.09.2019 за виключенням найменування суду.

Ухвалою від 24 вересня 2019 року слідчим суддею ОСОБА_5 відмовлено в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_9 в інтересах власника ОСОБА_4 про скасування арешту майна від 12.09.2019.

Доводи клопотання наступні:

-арештоване майно не підлягає спеціальній конфіскації (з посиланням на ч. 4 ст. 96-2 КК України, ч. 4 ст. 170 КПК України);

-під час накладення арешту слідчий суддя дійшов хибного висновку про купівлю нерухомості за грошові кошти, які отримані злочинним шляхом;

-ОСОБА_4 мала власні кошти для придбання нерухомості;

-подальший арешт порушує право власності ОСОБА_4 , що суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Конституції України.

Тобто клопотання, подані адвокатом ОСОБА_7 та адвокатом ОСОБА_9 хоча і є різними по формі, є дуже близькими по суті.

В пункті 66 рішення у справі «Бочан проти України» Європейський суд з прав людини зазначив наступне:
«Суд далі нагадує, що «безсторонність», в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу».

В даному випадку наявність близьких за змістом ухвал, постановлених за результатом близьких за змістом клопотань, не може свідчити про упередженість слідчого судді ОСОБА_5 .

Згідно ч. 3 ст. 35 КПК України визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень.

Порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду, в тому числі видачі вироків, ухвал суду та виконавчих документів, передачі справ до електронного архіву, зберігання текстів вироків, ухвал суду та інших процесуальних документів, надання інформації фізичним та юридичним особам, підготовки статистичних даних, визначається Положенням про автоматизовану систему документообігу суду (ч. 6 ст. 35 КПК України).

Відповідно до п. 2.3.45 Положення про автоматизовану систему документообігу суду в редакції, затвердженої Рішенням Ради суддів України від 15.06.2016, клопотання та скарги по одному кримінальному провадженню передаються раніше визначеному слідчому судді, якщо інший порядок не визначений зборами суддів.

Тобто порушення встановленого порядку визначення слідчого судді під час розгляду клопотання про відвід не знайшли свого підтвердження.

Також наведена заявником практика Європейського Суду з прав людини стосується порушень про порушення розумних строків під час виконання судових рішень та не відображає питання безсторонності чи неупередженості суду, які можливо було б застосувати під час розгляду питання про відвід слідчому судді ОСОБА_5 .

За наведених обставин та міркувань суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про відвід судді ОСОБА_5 .

Керуючись ст.ст. 75, 81, 369, 372 КПК України, суд

ухвалив:
В задоволенні клопотання представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 відмовити.

Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1