Справа № 626/2477/19
Провадження № 1-кс/626/855/2019
У Х В А Л А
про арешт майна

01 листопада 2019 року м. Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю слідчого ОСОБА_2 , при секретарі ОСОБА_3 , розглянувши у закритому судовому засіданні клопотання ст.слідчого СВ Красноградського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_2 , яке погоджене з начальником Красноградського відділу Первомайської місцевої прокуратури про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000573 від 28.10.2019 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
31.10.2019р. до суду надійшло клопотання слідчого про арешт майна, яке тимчасово було вилучено у ОСОБА_4 під час обшуку 30.10.2019 року.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 19.10.2019 приблизно 10 години невстановлена особа перебуваючи в с.Петрівка, Красноградського району, нанесла тілесні пошкодження ОСОБА_5 , який 28.10.2019 був доставлений до обласної клінічної лікарні м.Харкова з діагнозом розрив селезінки.

За даним фактом 28.10.2019 розпочато досудове розслідування, за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_6 пояснив, що в період часу з 9 години по 10 годину 19.10.2019 року в с.Петрівка, Красноградського району, він на своєму автомобілі пробив ліве переднє колесо і зупинився навпроти двору ОСОБА_7 . ОСОБА_6 вийшов з автомобіля відчинив багажник і побачив, що запасне колесо в нього є, а домкрата немає. При цьому пасажири його автомобіля ОСОБА_8 та ОСОБА_9 також вийшли і з автомобіля та стояли поруч. В цей момент з двору вийшов ОСОБА_7 . Між ним та ОСОБА_10 почалась якась словесна перепалка з обоюдними образами нецензурною лайкою. Хто перший почав цю розмову свідкові не відомо, він не пам`ятає, що саме вони друг другу казали теж повідомити не може, але він зрозумів, що спір почався через якийсь борг. Поки вони кричали один на одного ОСОБА_6 попросив у Бричко домкрат. Він пішов у двір взяв домкрат і повернувся. ОСОБА_6 пішов знімати колесо, а ОСОБА_5 і ОСОБА_11 знову продовжили лайку. Потім в якийсь момент ОСОБА_11 зайшов в свій двір і приблизно через одну хвилин вибіг з двору з лопатою та почав наносити удари ОСОБА_5 по спині. ОСОБА_6 точно не може сказати з якого саме боку ОСОБА_12 наносив йому удари, бо ОСОБА_5 при цьому намагався ухилятись і йому було погано видно бо, він присів біля колеса, а вони перебували з іншого боку автомобіля. Крім цього ОСОБА_6 бачив, що ОСОБА_11 наніс удар і ОСОБА_13 , який стояв поруч з ОСОБА_5 , напевне думав, що ОСОБА_8 буде захищати брата. Точну кількість ударів, яку наніс ОСОБА_11 , ОСОБА_5 та ОСОБА_13 свідок точно сказати не може. Це все відбувалось дуже швидко і коли він вже зрозумів та побачив, що діється, то бійка майже закінчилась. ОСОБА_6 пояснив, що оскільки ОСОБА_11 з усієї сили наносив удари, то дерев`яний держак лопати просто зламався. ОСОБА_11 перестав наносити удари ОСОБА_5 , бо той вже знаходився на землі та стогнав від болю, а ОСОБА_8 перебував біля машини, але тримався за руку і казав, що вона болить. Потім ОСОБА_6 повернув ОСОБА_11 домкрат, його дружна з території подвір`я сказала, що зараз викличе поліцію та скору, свідок не став нікого чекати, сів в авто та поїхав.

В ході здійснення досудового розслідування було проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 . В ході обшуку було виявлено та вилучено 2 совкові лопати, одна штикова лопата, дерев`яний держак та частина дерев`яного держака приблизним розміром 50 см.

Допитаний в ході слідства ОСОБА_4 повністю заперечив свою причетність до отримання ОСОБА_5 тілесних пошкоджень
Вищевказані предмети мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки на них могли відобразитись сліди вчиненого злочину ( кров потерпілого) та вони можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

30.10.2019 винесена постанова про визнання даних речей речовим доказом, оскільки вони можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В зв`язку з тим що вилучені речі є речовими доказами по справі, то слідчій звернувся до суду з відповідним клопотанням про накладення арешту на нього.

Слідчий суддя розглянувши вказане клопотання, дослідивши надані до нього матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, заслухавши думку слідчого, який підтримав своє клопотання, вважаю що вказане клопотання про арешт майна, підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.5 ст. 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду.

Відповідно до ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Положення п.1 ч.5 ст.171 КПК України передбачає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що перелічене в клопотанні слідчого майно, вилучене під час обшуку від 30.10.2019 року безпосередньо після скоєння злочину може бути предметом вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз.1 ч.1 ст.170 КПК України, а тому клопотання про накладення арешту на вказані речі підлягає задоволенню.

Зважаючи на викладене, враховуючи обставини вчинення злочину, так як вони викладені в клопотанні слідчого, правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 98, 167, 170, 171 КПК України, приходжу до висновку про наявність правових підстав для накладення арешту на майно, яке перелічено в клопотанні слідчого, оскільки при розгляді клопотання встановлено достатньо даних для висновку, що вони можуть містити відомості про обставини вчинення злочину, тобто відповідає критеріям, визначеним ч.2 ст.167, ст.98 КПК України, а незастосування арешту може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженні.

Таким чином застосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на вилучені речі, дозволить уникнути зникнення, втрати або пошкодження речових доказів у кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ч.4 ст.107 КПК України судове засідання проводилось з застосуванням технічних засобів фіксування кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 110, 131, 167-175, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Красноградського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000573 від 28.10.2019 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час обшуку 30.10.2019 року, а саме: на 2 совкові лопати, одна штикова лопата, дерев`яний держак та частина дерев`яного держака приблизним розміром 50 см., який являється речовим доказом у кримінальному провадженні та належить ОСОБА_4 , заборонивши вчинення дій, направлених на користування, приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуженнявищевказаного майна.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя
Красноградського районного суду ОСОБА_1