ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2019 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_5
прокурора ОСОБА_6
захисника ОСОБА_7
обвинуваченої ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 0001928 за апеляційною скаргою прокурора Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_9 на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05 березня 2019 року про звільнення від кримінальної відповідальності щодо
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Павлограда Дніпропетровської області, громадянки України, не одруженої, студентки 4 го курсу Національного Університету ім.Каразіна, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,
обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України,
В с т а н о в и л а:
Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05 березня 2019 року ОСОБА_8 звільнено від кримінальної відповідальності за ч.2 ст.125 КК України, на підставі ст.45 КК України, у зв`язку із дійовим каяттям. Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 за ч.2 ст.125 КК України закрито.
Рішення суду обґрунтовано тим, що як вбачається з матеріалів кримінального провадження, відповідно до ст.12 КК України ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні злочину невеликої тяжкості, вперше притягається до кримінальної відповідальності, раніше не була судима, виявила дійове каяття, яке характеризувалося щирим розкаянням, активним сприянням розкриттю злочину, повним визнанням вини та добровільним відшкодуванням спричиненої шкоди.
Суд дійшов висновку, що клопотання захисника про звільнення обвинуваченої ОСОБА_8 від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження має бути задоволено, оскільки ґрунтується на вимогах, передбачених ст.45 КК України. При цьому, позицію потерпілої про відсутність факту примирення з обвинуваченою, що викладені у заяві потерпілої, суд не взяв до уваги, оскільки мова йде про звільнення від кримінальної відповідальності не за ст. 46 КК України, а за ст. 45 КК України.

Прокурор не погодився з даним рішенням суду. В своїй апеляційній скарзі просить ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05.03.2019 скасувати у зв`язку з неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність та призначити новий розгляд кримінального провадження у суді першої інстанції.
В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що в ході здійснення досудового розслідування по зазначеному кримінальному провадженню пом`якшувальних обставин, передбачених ст.66 КК України, а саме активне сприяння розкриттю злочину, встановлено не було, а тому застосувати положення ст. 45 КК України в рамках зазначеного кримінального провадження не видається можливим.

Відповідно до ст. 402 КПК України заперечення на апеляційну скаргу сторонами судового провадження подані не були.
Заслухавши доповідь головуючого судді, думку прокурора, яка підтримала апеляційну скаргу та просила ухвалу суду скасувати і призначити новий розгляд у суді першої інстанції, пояснення обвинуваченої та її захисника, які, кожен окремо, заперечували проти задоволення даної апеляції, перевіривши матеріали кримінального провадження в межах поданої апеляційної скарги, обговоривши її доводи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до вимог ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим та вмотивованим, тобто в тому числі ухвалене з дотриманням вимог кримінального провадження, передбачених цим Кодексом, на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до вимог ст.94 цього Кодексу, з наведенням належних та достатніх мотивів і підстав його ухвалення.
Законним є судове рішення, постановлене за умови правильного застосування кримінального закону і дотримання при проваджені у справі кримінально-процесуального закону.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до вимог кримінально-процесуального закону.
Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави для його ухвалення.
Колегія суддів вважає, що вказаним вимогам оскаржена ухвала не відповідає, оскільки висновок про звільнення обвинуваченої ОСОБА_8 від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження щодо неї суд в ухвалі належно не обґрунтував, не навів конкретних і достатніх для цього підстав.
Під час перевірки матеріалів кримінального провадження колегією суддів встановлено, що доводи апеляційної скарги прокурора в даному випадку є такими, що заслуговують на увагу з огляду на таке.
Згідно ст.. 45 КК України підставою для звільнення особи від кримінальної відповідальності є її дійове каяття. Таке каяття характеризується трьома складовими елементами, взятими у своїй єдності, а саме: 1) щирим розкаянням у вчиненому злочині; 2) активним сприянням розкриттю цього злочину та 3) повним відшкодуванням завданих цією особою збитків або усуненням заподіяної шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає підставу звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст..45 КК України. Виняток може стосуватися лише окремих випадків, коли вчиненим злочином або замахом на нього фактично не було завдано збитків чи заподіяно шкоду.
Щире розкаяння, відповідно до вищезазначеної статті Кримінального Кодексу, передбачає визнання особою факту вчинення злочину, дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому певному злочині невеликої тяжкості, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, а активне сприяння розкриттю злочину - це будь-які дії особи, яка вчинила злочин, що мають на меті надати допомогу правоохоронним органам у встановленні обставин даної справи, а також осіб, які брали участь у вчиненні злочину або були причетні до нього.
Під активним сприянням розкриттю злочину слід розуміти дії винної особи, спрямовані на те, щоб надати допомогу органам дізнання, досудового слідства і суду у встановленні істини у справі, з`ясуванні фактичних обставин, які мають істотне значення для розкриття злочину. Це може полягати зокрема у: повідомленні про всі відомі епізоди й обставини вчинення злочину; викритті інших співучасників; визначенні ролі кожного з них у вчиненні злочину; повідомленні про їхнє місцезнаходження; поданні допомоги в їх затриманні; видачі знарядь і засобів вчинення злочину, майна, здобутого злочинним шляхом.
Факт щирого розкаяння особи у вчиненні злочину, її активного сприяння у його розкритті, повного відшкодування збитків або усунення заподіяної шкоди повинні знайти своє закріплення в матеріалах кримінальної справи: в протоколах допиту обвинуваченого, потерпілого, свідків, письмовій заяві потерпілого, довідках установ та організацій тощо.
Під час перевірки матеріалів кримінального провадження колегією суддів встановлено, що в рішенні суду зазначено повне визнання своєї провини обвинуваченою, розкаяння у вчиненому, активне сприяння у швидкому судовому розгляді справи, відсутність судимостей у минулому, добровільне відшкодування завданої здоров`ю потерпілої шкоди як обставини, що пом`якшують покарання. Разом з тим що як і в обвинувальному акті, так і загалом у справі відсутні будь-які докази на підтвердження як самого факту активного сприяння розкриттю злочину обвинуваченої ОСОБА_8 , так і того, яким саме чином було здійснено це активне сприяння, про що слушно було зазначено прокурором у своїй апеляційній скарзі.
До того ж, в даному випадку відсутні й підтвердження повного відшкодування завданих обвинуваченою збитків потерпілій ОСОБА_10 , оскільки згідно заяви потерпілої (а.п.34) її витрати у зв`язку із втратою працездатності складають 7000 гривень, а обвинувачена відповідно до наданих нею платіжних квитанцій відшкодувала останній лише 5000 гривень, що, як убачається з вказаної заяви, унеможливило примирення потерпілої з обвинуваченою.
Згідно з вимогами п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 409 КПК України, істотні порушення вимог кримінального процесуального закону та неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, тягнуть за собою скасування судового рішення.
Згідно з вимогами п. 3 ч. 1 статті 413 КПК України, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, а саме застосування закону, який не підлягає застосуванню, тягне за собою скасування або зміну судового рішення.
Разом з тим, порушення судом вищенаведених вимог кримінального процесуального закону не відноситься до передбаченого ч. 1 ст. 415 КПК України переліку безумовних підстав призначення нового розгляду в суді першої інстанції.
Проте, відповідно до вимог ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.
Колегія суддів вважає, що такими загальними засадами кримінального провадження у цьому випадку є верховенство права та законність, дотримання яких не було забезпечено під час судового розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_8 .
Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду на вирок суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати вирок або ухвалу і призначити новий розгляд у суді першої інстанції.
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла до висновку про задоволення апеляційної скарги прокурора та у зв`язку з допущенням судом істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність і з урахуванням загальних засад кримінального провадження, вважає, що вирок підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду в суді першої інстанції.
При новому судовому розгляді необхідно усунути порушення, зазначені у цій ухвалі, повно та всебічно дослідити обставини, які мають істотне значення для кримінального провадження, створити сторонам необхідні умови для забезпечення рівних прав у наданні доказів на підтвердження своїх позицій і доведенні перед судом їх переконливості та ухвалити рішення, яке відповідає вимогам закону.
Керуючись ст. ст. 404, 405, 407, 409 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу прокурора Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_9 задовольнити.
Ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05 березня 2019 року про звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.125 КК України, на підставі ст.45 КК України, у зв`язку із дійовим каяттям щодо ОСОБА_8 скасувати.
Призначити у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_8 новий розгляд у суді першої інстанції.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

_____________ _______________ _______________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4