УХВАЛА
і м е н е м У к р а ї н и

31 травня 2019 року м. Теребовля

Теребовлянський районний суд Тернопільської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 та його представника ОСОБА_5 ,

обвинуваченої ОСОБА_6 та її захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Теребовлі кримінальне провадження № 0000454, внесене 4 грудня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.116 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Теребовлянським районним судом Тернопільської області розглядається кримінальне провадження № 0000454, внесене 4 грудня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.116 КК України.

У судовому засіданні 31 травня 2019 року представник потерпілого ОСОБА_4 ОСОБА_5 заявив клопотання про призначення у кримінальному провадженні комплексної психолого-психіатричної експертизи, проведення виконання якої доручити експертам комунального закладу «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» і на вирішення якої просив поставити питання, які зазначені у його клопотанні від 3 квітня 2019 року.

Обгрунтовуючи заявлене клопотання представник потерпілого, окрім тих підстав для призначення комплексної психолого-психіатричної експертизи, які вказані у його ж письмовому клопотанні від 3 квітня 2019 року, вказав ще й на показання експерта ОСОБА_8 щодо настання в обвинуваченої ОСОБА_6 фізіологічного афекту, дані нею в судовому засіданні.

Потерпілий ОСОБА_4 підтримав подане його представником клопотання.

Прокурор, захисник обвинуваченої та сама обвинувачена заперечили проти задоволення вказаного клопотання, зазначивши, що передбачених законом підстав для його задоволення немає.

Суд, розглянувши клопотання представника потерпілого про призначення у кримінальному провадженні комплексної психолого-психіатричної експертизи, заслухавши думку учасників судового розгляду, вважає, що вказане клопотання до задоволення не підлягає, виходячи з наступного.

Так, під час провадження досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні була проведена комплексна судова психолого-психіатрична експертиза, за результатами якої судово-психіатричними експертами та судовим експертом-психологом було складено висновок судово-психіатричного експерта № 60 від 1 лютого 2018 року. Вивченням зазначеного висновку встановлено, що аналіз матеріалів кримінальної справи, показів свідків та даних експериментально-психологічного дослідження дозволив зробити висновок, що ОСОБА_6 в період інкримінованого їй злочину знаходилась в стані фізіологічного афекту.

Судом також з`ясовано, що на вирішення експертів, які проводили вказану експертизу, органом досудового розслідування були поставлені ті самі питання, які просить поставити представник потерпілого у своєму клопотанні про призначення комплексної психолого-психіатричної експертизи від 3 квітня 2019 року, відповіді на які експерти виклали у своєму висновку № 60 від 1 лютого 2018 року.

У клопотанні представника потерпілого, яке вирішується, порушені питання, які вже були предметами дослідження. В даному клопотанні не наведено належних доказів щодо сумнівів у правильності висновків експерта у звязку з їх необгрунтованістю, або недоведеністю, не порушено інших питань, не вказано процесуальні норми, які порушено експертом та в чому полягає істотність цих порушень.
Допитані у судовому засіданні експерти ОСОБА_9 та ОСОБА_8 підтримали складений ними висновок № 60 від 1 лютого 2018 року. При цьому, експерт ОСОБА_8 , яка є судовим експертом-психологом, суду пояснила, що під час проведення експертизи були враховані матеріали кримінального провадження, які були надані органом досудового розслідування, в тому числі виписка № 88 від 4 грудня 2017 року про виявлення у ОСОБА_6 стану алкогольного сп`яніння, дані клінічних обстежень ОСОБА_6 , її поведінка та проведені із нею бесіди, що в сукупності вказали на відсутність у неї стану алкогольного сп`яніння та наявність виникнення фізіологічного афекту.

Враховуючи те, що експертами дано відповіді на питання, на які представник потерпілого просить повторно дати відповіді, тобто на ті ж самі питання, суд вважає, що підстав для призначення ще однієї комплексної психолого-психіатричної експертизи немає.

Також із змісту клопотання представника потерпілого вбачається, що проведення комплексної судової психолого-психіатричної експертизи він просить доручити комунальному закладу «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня», однак, з яких саме підстав, у клопотанні не зазначено.

Стаття 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачає, що судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.
Згідно з ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:
1)суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;
2)під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;
3)існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необгрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.
Частиною 1 статті 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Згідно з п.1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.
Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.
Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.
Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). Повторна експертиза проводиться у випадку, якщо висновок первинної експертизи визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або інакше викликає сумніви в його правильності.
Відповідно до п. 10, 11 Постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясовується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо, а повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.
Клопотання про призначення у провадженні додаткової чи повторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи представник потерпілого та потерпілий не заявляв. Відсутнє таке прохання і в клопотанні представника потерпілого від 3 квітня 2019 року.

Крім того, у судовому засіданні 19 квітня 2019 року представник потерпілого вказав, що у разі задоволення поданого ним клопотання про призначення комплексної психолого-психіатричної експертизи на вирішення перед експертами слід поставити питання, чи могло перебування ОСОБА_6 на час вчинення злочину в стані алкогольного сп`яніння викликати фізіологічний афект.

Вивченням висновку судово-психіатричного експерта № 60 від 1 лютого 2018 року встановлено, що таке питання експерту органом досудового розслідування при призначенні комплексної психолого-психіатричної експертизи не ставилось, однак його було поставлено експерту ОСОБА_8 під час її допиту в судовому засіданні, на яке вона дала відповідь.

За таких обставин, суд вважає безпідставним призначення комплексної психолого-психіатричної експертизи, оскільки заявлене клопотання не містить переконливих доводів неповноти, неясності чи необґрунтованості експертизи, питання викладені в ньому вже були поставлені перед експертами і їх висновки містять відповіді на них, а тому суд вважає його таким, що задоволенню не підлягає.
Крім того, суд вважає, що повторне призначення експертизи призведе до необґрунтованого затягування строків розгляду кримінального провадження.
Керуючись ст.242, 350,356 КПК України, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання представника потерпілого ОСОБА_4 ОСОБА_5 про призначення у кримінальному провадженні комплексної психолого-психіатричної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя