печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 який діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення після отримання заяв (повідомлень) про вчинення кримінального правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

22.07.2019 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 який діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення після отримання заяв (повідомлень) про вчинення кримінального правопорушення від 18.07.2019 вх. № Ч-5843.

Вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Оскільки Кримінальним процесуальним кодексом України окремо не визначено перелік документів, якими мають підтверджуватися повноваження представника заявника, проте безперечно вказаним процесуальним законом ставляться вимоги до документів, якими уповноважуються особи на представництво для захисту прав та інтересів, пов`язаних із кримінальним процесом, а саме нормами ст. ст. 44, 45, 50, 51, 5860, 63, 64 КПК України.

Відповідно до норм ч. 1, 2 ст. 64-1 КПК України, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, може бути: особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами; працівник юридичної особи.

Стаття 50 КПК України встановлює, що на підтвердження своїх повноважень на представництво адвокатом має бути надано свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю; ордер, укладений договір із клієнтом або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, документ, що посвідчує особу.

Так, на підтвердження повноважень адвокатом ОСОБА_2 до матеріалів скарги було долучено лише копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та копію титульної сторони ордеру про надання правової допомоги ОСОБА_3 .

Варто зазначити, що ордер, встановленої, Положенням про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затверджене рішенням РАУ № 36 від 17.12.2012 з наступними змінами та доповненнями, форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги, останній або керівник адвокатського об`єднання (бюро) зобов`язані вказати на звороті ордера (п. 14 Положення).

Відповідно до рішення Ради адвокатів України № 162 від 04.08.2017 року «Про розгляд звернення Керівника державного управління справами ОСОБА_4 щодо засвідчення та подання адвокатом копії ордеру на надання правової допомоги у сукупності ордер складає титульну та зворотну сторони, тому при наданні адвокатом до адвокатського запиту посвідченої копії ордеру, необхідно робити копію цілісного документу».

Крім того, на копії ордеру з обох сторін необхідно проставляти відмітку «Згідно з оригіналом», особистий підпис адвоката або керівника адвокатського об`єднання, його прізвище та ініціали, а також дату засвідчення копії.

За викладеного вбачається, що підписант не підтвердив свої повноваження, згідно з ст. 64-1 КПК України, оскільки до матеріалів клопотання відповідно до статті 50 вказаного Кодексу, не додано копію цілісного документа, а саме ордеру.

Інших доказів, які б свідчили, що адвокат ОСОБА_2 є захисником та може представляти інтереси ОСОБА_3 в рамках скарги на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення після отримання заяв (повідомлень) про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо скарга подана особою, яка не має права подавати скаргу.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 50, 64-1, 303, 304, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Скаргу адвоката ОСОБА_2 який діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення після отримання заяв (повідомлень) про вчинення кримінального правопорушення повернути особі, що подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1