Справа № 709/1477/19
У Х В А Л А
про арешт майна

30 серпня 2019 року смт. Чорнобай

Слідчий суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області - ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , заступника начальника СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області - ОСОБА_3 , розглянувши клопотання про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

Слідчий СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області
ОСОБА_4 звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з клопотання про арешт майна.
В обґрунтування вказаного клопотання зазначалося, що 4 серпня 2019 року о 14:48 надійшов рапорт поліцейського СРПП Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області старшого сержанта поліції ОСОБА_5 , про те що 3 серпня 2019 року під час несення служби ОСОБА_6 надав неправомірну вигоду в розмірі 1000,00 грн. за не притягнення останнього до адміністративної відповідальності за порушення Правил дорожнього руху України.
За даним фактом розпочато кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000326 від 4 серпня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

На місце пригоди була відразу направлена слідчо-оперативна група з метою невідкладного фіксування місця вчинення кримінального правопорушення та вилучення речових доказів.
Слідчим Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_4 3 серпня 2019 року проведено огляд службового автомобіля "Skoda Rapid" (д.н.з. НОМЕР_1 ), який знаходився по вул. Центральна в смт. Чорнобай Черкаської області навпроти адміністративної будівлі Чорнобаївської РДА, в результаті чого виявлено та вилучено п`ять (5) купюр номіналом по 200 грн. кожна, а саме: ЕХ 0034290, КЕ 8648404, СК 1883904,

ПИ 0460824, ПВ 9442529.

4 серпня 2019 року слідчим СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 винесено постанову про визнання вказаних купюр речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні. З метою подальшого призначення експертизи та встановлення істини кримінальному провадженні виникла необхідність накласти арешт на вказане майно, у зв`язку з чим подане дане клопотання.

До клопотання додано копію витягу з ЄРДР щодо кримінального провадження
№ 0000326 від 4 серпня 2019 року, копію заяви ОСОБА_5 від 3 серпня 2019 року, копію протоколу огляду місця події від 3 серпня 2019 року, копію рапорту поліцейського СРПП Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 3 серпня
2019 року, копію письмових пояснень ОСОБА_7 від 3 серпня 2019 року.
У судовому засіданні заступник начальника СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 підтримав клопотання, просив задовольнити з підстав, викладених у ньому.
Заслухавши заступника начальника СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя встановив таке.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (п. 7 ч. 2
ст. 131 КПК України).
Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Пунктом 1 ч. 2 цієї статті Кодексу встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, з-поміж іншого, збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 цієї ж статті Кодексу встановлено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Зі змісту клопотання вбачається, що постановою слідчого СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 4 серпня 2019 року п`ять (5) купюр номіналом по 200 грн. кожна, а саме: ЕХ 0034290, КЕ 8648404, СК 1883904,

ПИ 0460824, ПВ 9442529, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
Як зазначено у ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Слідчим суддею встановлено, що у ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження необхідно провести експертизу, на дослідження якої потрібно надати вищевказані купюри, що є речовими доказами.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 7 червня 2007 року у справі "Смирнов проти Росії" висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи.
На переконання слідчого судді потреби досудового розслідування у даному кримінальному провадженні щодо накладення арешту на речові докази виправдовують такий ступінь втручання у права володіння, користування і розпорядження майном.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
З клопотання вбачається, що воно погоджено прокурором 5 серпня 2019 року та до суду надійшло цього ж дня.
Відповідно до положень ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше має бути негайно повернуто особі, у якого воно було вилучено.
Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

При цьому слідчий суддя дійшов висновку, що строк на звернення до суду не пропущено, оскільки 4 серпня 2019 року був вихідним днем, а клопотання подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення вказаного майна.
Враховуючи те, що грошові купюри фактично є речовими доказами, а тому з метою запобігання їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження є необхідність в накладенні на них арешту, у зв`язку з чим клопотання підлягає до задоволення.
З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 131-132, 167, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на 5 (п`ять) купюр номіналом по 200 грн. кожна, а саме: ЕХ 0034290,

КЕ 8648404, СК 1883904, ПИ 0460824, ПВ 9442529 та заборонити будь-кому розпоряджатися та користуватися вказаним майном.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її отримання безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області.

Слідчий суддя ОСОБА_1