Тростянецький районний суд
справа № 147/822/19
номер провадження № 1-кс/147/381/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2019 року слідчий суддя Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю потерпілої ОСОБА_3 , начальника СВ Тростянецького ВП Бершадскього ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 від 27.08.2019р. про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000199 від 17.08.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України,

ВСТАНОВИВ:
У вересні 2019 року до суду надійшла скарга ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 від 27.08.2019р. про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000199 від 17.08.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Скарга мотивована тим, що на думку скаржника розслідування проведено неповно, слідчий не правильно розслідував такий факт злочину службового підроблення, - внесення в Протокол засідання від 24.03.1995р земельної узгоджувальної комісії завідомого неправдивої відомості про відбиття погоджувальної межі, що повністю не відповідає дійсності, з метою приховання захватної межі сусідом ОСОБА_6 , що було зроблено під впливом на підлеглих голови сільради ОСОБА_7 , постанова про закриття кримінального провадження винесена передчасно.
За таких обставин ОСОБА_3 просила постанову слідчого СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 від 27.08.2019р. про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000199 від 17.08.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, скасувати, зобов`язати керівника органу досудового розслідування перевірити кожне слово її скарги.

У судовому засіданні ОСОБА_3 підтримала скаргу, з підстав та доводів наведених в ній, із врахуванням доповнень поданих нею у письмових поясненнях до суду.

Начальник СВ Тростянецького ВП Бершадскього ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 проти задоволення скарги заперечував, вважав постанову слідчого законною та обґрунтованою.
Прокурор будучи належним чином повідомлений, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.
Слідчий суддя вислухавши пояснення скаржника, начальника СВ Тростянецького ВП ОСОБА_4 , дослідивши матеріали кримінального провадження, письмові матеріали справи, приходить до наступного висновку.
17.08.2019р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000199 внесено відомості про кримінальне правопорушення ч. 1 ст. 366 КК України.
З витягу з кримінального провадження №0000199 від 17.08.2019 вбачається, що 16.08.2019р. до СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області надійшла ухвала Тростянецького районного суду Вінницької області, якою зобов`язано внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 .
У заяві ОСОБА_3 від 22.07.2019р. вказано, що колишній сільський голова ОСОБА_7 вніс завідомо неправдиві відомості до протоколу засідання узгоджувальної комісії Ободівської сільської ради від 24.03.1995р. щодо відбиття межі з її сусідом ОСОБА_8 .
За результатами проведеного досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000199 від 17.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 366 КК України, слідчим СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 27.08.2019р. винесено постанову про закриття кримінального провадження, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Під час проведення досудового розслідування слідчим було досліджено заяву ОСОБА_3 від 22.07.2019р. та додані до неї копії документів, вручено ОСОБА_3 пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілої, допитано потерпілу ОСОБА_3 , розглянуті клопотання ОСОБА_3 , досліджено постанову про закриття кримінального провадження слідчого СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 по кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000227 від 07.07.2016 за ознаками ч. 1 ст. 358 КК України.

У постанові слідчого СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 від 27.08.2019р. про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000199 від 17.08.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України вказано, що в діях членів земельної (узгоджувальної) комісії Ободівської сільської ради народних депутатів в 1995 році відсутній склад злочину передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, оскільки підстав вважати, що членами комісії внесені неправдиві відомості до протоколу засідання земельної (узгоджувальної) комісії Ободівської сільської ради народних депутатів від 24.03.1995 відсутні, умисел на підробку вказаного документу досудовим розслідуванням не встановлений. Крім того, всі члени комісії та присутні, крім ОСОБА_3 , погодилися з межами земельної ділянки, які були вписані до протоколу засідання земельної (узгоджувальної) комісії Ободівської сільської ради народних депутатів від 24.03.1995. Даний протокол розглядався в судовому засіданні при розгляді цивільного позову ОСОБА_3 та визнаний належним і допустимим доказом. Таким чином, слідчий вважає, що доводи заявника ОСОБА_3 не знайшли свого підтвердження, в даному випадку наявний земельний спір, який вирішується органами місцевого самоврядування або судом, в порядку Земельного та Цивільного законодавства України.

Слідчим в ході досудового розслідування встановлено, що 24.03.1995 по місцю проживання гр. ОСОБА_3 в АДРЕСА_1 , прийшли члени узгоджувальної комісії Ободівської сільської ради Тростянецького району у складі: голова комісії ОСОБА_10 , члени комісії ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , яка складала протокол узгоджувальної комісії. Комісія прибула до ОСОБА_3 з метою встановлення правильної межі між сусідніми домогосподарствами ОСОБА_3 та ОСОБА_8 . В той час на межі земельних ділянок ОСОБА_3 та ОСОБА_8 росло дерево породи «Верба», яке було настільки великим, що розрослося частково на обидві земельних ділянки, центр дерева був на межі. На даний час дерева та пенька немає. Узгоджувальною комісією було проведено заміри земельної ділянки ОСОБА_3 дерев`яним метром (двохметровкою), яка на думку ОСОБА_3 мала неточність. Обміри було зроблено у чотирьох точках, а саме: на вулиці по паркану, біля туалету ОСОБА_8 , біля ростучої верби та на долині від берега річки. На той час узгоджувальна комісія виявила порушення межі земельної ділянки ОСОБА_3 та земельної ділянки ОСОБА_8 . Крім цього комісія встановила, що дерево верби, яке розрослося на 0,5 м на ділянку ОСОБА_3 та ОСОБА_8 необхідно було зрізати у зв`язку із тим, що воно тінить город ОСОБА_3 і перебити межові кілки на 0,2 м в город ОСОБА_8 . З діями узгоджувальної комісії ОСОБА_3 не погодилась, оскільки неправильно було зроблено заміри у трьох точках: біля туалету ОСОБА_8 , біля ростучої верби та на долині від берега річки, про що ОСОБА_3 зробила запис у протоколі узгоджувальної комісії від 24.03.1995 р. У зв`язку з тим, що ОСОБА_3 не погодилась із обмірами земельної ділянки узгоджувальна комісія порадила звернутись їй до районного суду для вирішення спірних питань.

Так установлено, що ОСОБА_3 у 1996 році зверталась до районного суду з позовом до ОСОБА_8 про суміжне землекористування та в судовому провадженні було розглянуто скаргу ОСОБА_3 про самовільний захват присадибної земельної ділянки її сусідом ОСОБА_8 , за результатами якого винесено рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 09.12.1996, яким відмовлено в позові ОСОБА_3 та встановлено межі її земельної ділянки згідно акту фактичного обміну складеного комісією Тростянецької державної адміністрації від 20.04.1995. Рішення Тростянецького районного суду від 09.12.1996 р. не оскаржене в судовому порядку та вступило в закону силу.

В ході досудового розслідування долучено ряд документів, які підтверджують, що земельний спір між ОСОБА_3 та ОСОБА_8 розглядався в сільській раді не одноразово: копія протоколу засідання земельної (узгоджувальної) комісії Ободівської сільської ради народних депутатів від 24.03.1995; копія акту фактичного обміну присадибних ділянок жителів с. Ободівка ОСОБА_3 , ОСОБА_8 від 20.04.1995; копія акта земельної комісії від 17.05.1995; копія вимірів проведених сільським головою, землевпорядником та практикантом від 8.06.1998; копія акту комісії від 10.12.2001; копія акту проведення інвентаризації земельної ділянки жительки АДРЕСА_1 від 23.05.2006 з схемою обміну.

Крім того, з показань потерпілої ОСОБА_3 , підтверджено, що 24.03.1995 по місцю проживання гр. ОСОБА_3 в АДРЕСА_1 прийшли члени узгоджувальної комісії Ободівської сільської ради Тростянецького району у складі: голова комісії ОСОБА_10 , члени комісії ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , яка складала протокол узгоджувальної комісії. Комісія прибула до ОСОБА_3 з метою встановлення правильної межі між сусідніми домогосподарствами ОСОБА_3 та ОСОБА_8 . З діями узгоджувальної комісії ОСОБА_3 не погодилась, оскільки вважала, що неправильно було зроблено заміри у трьох точках: біля туалету ОСОБА_8 , біля ростучої верби та на долині від берега річки, про що ОСОБА_3 зробила запис у протоколі узгоджувальної комісії від 24.03.1995 р. У зв`язку з тим, що ОСОБА_3 не погодилась із обмірами земельної ділянки, узгоджувальна комісія порадила звернутись їй до районного суду для вирішення спірних питань, про що було вказано у протоколі.

Так, згідно п. 3 ст. 158 Земельного кодексу України, органи місцевого самоврядування вирішують земельні спори у межах населених пунктів щодо меж земельних ділянок, що перебувають у власності і користуванні громадян, та додержання громадянами правил добросусідства. У разі незгоди власників землі або землекористувачів з рішенням органів місцевого самоврядування спір вирішується судом.

Порядок розгляду земельних спорів органами місцевого самоврядування визначено статтею 159 Земельного кодексу. Зокрема, земельні спори розглядаються органами місцевого самоврядування на підставі заяви однієї із сторін у тижневий строк з дня її подання. Відсутність однієї із сторін без поважних причин при повторному розгляді земельного спору не зупиняє його розгляд і прийняття рішення. У рішенні органу місцевого самоврядування визначається порядок його виконання. Рішення передається сторонам у 3-денний термін з дня його прийняття.

Відповідно до вимог ст. 16 Закону України «Про звернення громадян», скарга на дії чи рішення органу державної влади, органу місцевого самоврядування, посадової особи подається у порядку підлеглості вищому органу або посадовій особі, що не позбавляє громадянина права звернутися до суду відповідно до чинного законодавства, а в разі відсутності такого органу або незгоди громадянина з прийнятим за скаргою рішенням безпосередньо до суду.

Під підробленням документа потрібно розуміти як повне виготовлення сфальсифікованого документа, так і часткову фальсифікацію змісту справжнього документа. В останньому випадку (так звана переробка) перекручення істини відбувається шляхом внесення у документ неправдивих відомостей (виправлення, внесення фіктивних записів, знищення частини тексту, витравлення, підчистка, змивання, підробка підпису, переклеювання фотографій, проставлення на документі відбитка підробленої печатки тощо). Суб`єктивна сторона злочину передбаченого ст. 366 КК України характеризується прямим умислом. Обов`язковою суб`єктивною ознакою підроблення документа, виготовлення підробленого штампа, печатки або бланку є мета використання зазначених предметів як підроблювачем, так і іншою особою. Мета використання підробленого документа означає прагнення винного отримати певні права або звільнитись від обов`язків і має конкретний характер.

Слідчий належним чином мотивував відсутність складу ч. 1 ст. 366 КК України у діях осіб, зазначених у скарзі ОСОБА_3 , і прийшов до правильного правового висновку про відсутність складу цього злочину.
Відповідно до ч.1 ст.366 КК України, відповідальність за вказаною статтею настає у випадку складання, видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів.
Відповідно до ст.366 КК України, кримінально-караним діянням є службове підроблення, тобто складання, видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів.
З диспозиції ч. 1 ст.366 КК України, вбачається, що об`єктивна сторона службового підроблення полягає у перекрученні істини в офіційному документі, вчиненому службовою особою з використанням свого службового становища. Такий злочин виявляється тільки в активній поведінці службової особи і може бути вчинений однією з декількох альтернативних передбачених у ч. 1 ст. 366 КК України дій: а) внесення до документу неправдивих відомостей; б) складання неправдивих документів; в)видача неправдивих документів; г) інше підроблення документів.
Суб`єктивна сторона службового підроблення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України, характеризується тільки прямим умислом, оскільки службова особа завідомо усвідомлює неправдивий характер тих відомостей, які вносяться нею до офіційних документів. Безпосереднім об`єктом злочину, передбаченого ч.1 ст.366 КК України, є встановлений порядок службової діяльності в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форми власності.
Обов`язковою ознакою службового підроблення є предмет - офіційний документ, під яким, згідно з приміткою до ст.358 КК України, слід розуміти документи, що містять зафіксовану на будь-яких матеріальних носіях інформацію, яка підтверджує чи посвідчує певні події, явища або факти, що спричинили чи здатні спричинити наслідки правового характеру, чи може бути використана як документи докази у правозастосовній діяльності, що складаються, видаються чи посвідчуються повноважними (компетентними) особами органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, юридичних осіб незалежно від форми власності та організаційно-правової форми, а також окремими громадянами, у тому числі само зайнятими особами, яким законом надано право, у зв`язку з їх професійною чи службовою діяльністю складати, видавати чи посвідчувати певні види документів, що складені з дотриманням визначених законом форм та містять передбачені законом реквізити.
Суб`єктом службового підроблення згідно з ч.3 ст.18 КК України - є службові особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також постійно чи тимчасово обіймають в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації.
Злочин, передбачений ст.366 КК України, вважається закінченим з моменту підроблення або складання завідомо неправдивого документа незалежно від подальшого його використання, а при видачі документа - з моменту його передачі зацікавленій особі.
З суб`єктивної сторони злочин може бути вчинено лише з прямим умислом, тому орган досудового розслідування та районний суд належним чином мотивували відсутність складу злочину, передбаченого ч.1 ст. 366 КК України.
Суд погоджується з висновками слідчого СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 про необхідність закриття кримінального провадження, оскільки таке рішення прийняте після дослідження всіх обставин кримінального провадження, безпосереднього дослідження і оцінки слідчим всіх обставин кримінального провадження та безпосереднього дослідження і оцінки показань та документів в сукупності.
Постанова слідчого СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 від 27.08.2019р. про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000199 від 17.08.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, відповідає вимогам ст. 110 КПК України.
Суд погоджується і з тим, що рішення слідчого про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000199 від 17.08.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, є вмотивованим, слідчим надано оцінку всіх обставин кримінального провадження, вірно встановлено, що по даній справі наявні ознаки цивільно-правових відносин, відсутній склад злочину, передбаченого ст.366 ч.1 КК України.
ОСОБА_3 не погоджується із правовою оцінкою обставин кримінального провадження слідчим, що є процесуальним правом скаржника, однак у скарзі не наведено порушення вимог матеріального чи процесуального закону, на підтвердження своїх вимог.
Суд погоджується із висновком органу досудового розслідування про наявність у вимогах скарги ОСОБА_3 вимог та спору про право, яке вирішується у порядку цивільного судочинства, так як спір про право не вирішується у порядку кримінального судочинства.
Окрім того, з матеріалів кримінального провадження №0000199 вбачається, що ОСОБА_3 з аналогічного змісту заявою про вчинення узгоджуваною комісією Ободівської сільської ради злочину, зверталася до Тростянецького ВП 23.06.2016 р. В ході досудового розслідування встановлено, що доводи заявника ОСОБА_3 не знайшли свого підтвердження, а тому кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000227 від 07.07.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 1358 КК України, закрито на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України, тобто у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, про що було винесено постанову від 07.10.2017 р.
З урахуванням викладеного, суд вважає, що підстав для скасування оскаржуваної постанови слідчого немає.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 303 309, 371, 372, 375, 376 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:
В задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 від 27.08.2019р. про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000199 від 17.08.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом 5 днів із дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Повний текст ухвали було проголошено о 11 год. 30 хв., 04 грудня 2019 року.
Слідчий суддя