УХВАЛА
Іменем України

29 листопада 2019 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно, погодженого прокурором у кримінальному провадженні-прокурором відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000318 від 05.12.2018 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на: 360 поліетиленових білих мішків з вмістом речовини, схоже на деревне вугілля, загальною вагою 6090 кг.; блокнот чорного кольору із записами, що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (прож. АДРЕСА_1 м.т. НОМЕР_1 ), що вилучене у ході обшуку складського приміщення за адресою: АДРЕСА_2 ).

Обґрунтовуючи клопотання слідчий вказав, що вилучене майно є речовими доказами злочину, на ньому може міститися інформація про сліди вчиненого злочину або інші відомості, які можуть бути використані в як доказ у рамках кримінального провадження. Крім того, з метою забезпечення збереження речових доказів та недопущення їх втрати, у слідства виникла необхідність у накладені арешту на вищеперераховане майно.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання дійшов висновку про необхідність повернення клопотання слідчому для усунення недоліків з наступних підстав.

Згідно з ст.ст.131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мета відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

Так, в клопотанні слідчим вказано, що ОСОБА_4 є власником виробництва з випалюванням деревного вугілля на території Майстрівської сільської ради Новоград-Волинського району Житомирської області, на території якого згідно дозвільної документації наявні виробничі потужності у вигляді 10 печей. Крім того, зазначено, що ОСОБА_5 транспортує викрадену лісосировинну до вищевказаного виробництва.

Також в клопотанні вказано, що 12.11.2019 під час обшуку складського приміщення, яке використовується ФОП ОСОБА_4 та ФОП ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено та вилучено майно належне ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а саме: 360 поліетиленових білих мішків з вмістом речовини, що схожа на вугілля, загальною вагою 6090 кг.; блокнот чорного кольору із записами.

При цьому, одночасно далі по тексту клопотання слідчим вказано, що в ході проведення обшуку 12.11.2019 встановлено що власником вилученого майна являється ОСОБА_4 , який володіє бочками для випалювання деревного вугілля та займається виготовленням деревного вугілля та який був присутній під час вилучення вказано майна.

Проте, з доданого до клопотання протоколу обшуку від 12.11.2019 року вбачається, що під час обшуку було оглянуто складські приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , за участю, зокрема, ОСОБА_6 , який пояснив, що саме він являється орендарем (винаймачем) на даний час про що і повідомив слідчого на камеру. Також вказав, що є власником вилученого майна.

При цьому, згідно протоколу обшуку від 12.11.2019, ОСОБА_4 при вилученні вказано майна присутній не був.

До того ж, як зазначалося вище, в клопотанні вказується, що орендарями складських приміщень, а також власниками вилученого майна є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Однак, в прохальній частині клопотання слідчий просить накласти арешт на майно належне ОСОБА_4 , тобто не згадує про ОСОБА_5 , як власника майна.

Всупереч вимогам чинного законодавства, а також ухвалам слідчого судді від 18.11.19. та від 22.11.19 до клопотання про арешт майна слідчим не долучено документи, які підтверджують право користування приміщенням, право власності на майно, що належить арештувати, та не зазначено чіткі, конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження певною особою такими приміщеннями та майном, з урахуванням тієї обставини, що виходячи з матеріалів клопотання складські приміщення винаймав і ОСОБА_6 , та в самому клопотанні слідчий зазначає, що складські приміщення використовують ОСОБА_4 та ОСОБА_5 і вилучене майно належить ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про арешт майна слідчому для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 98,99,132,171-173КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 , яке погоджено прокурором у кримінальному провадженні-прокурором відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно - повернути для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення зазначених недоліків 72 години з моменту отримання копії ухвали.

Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутися із даним клопотанням до суду в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1