УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000291 від 27.09.2018 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:
16 вересня 2019 року слідчий в ОВС 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000291 від 27.09.2018 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України, про арешт майна, а саме: земельної ділянки кадастровий номер :08:000:2599, площею 2 га за адресою: Донецька область, Ясинуватський район, с/рада. Спартаківська; дачного будинку загальною площею 315, 1 м2 за адресою: АДРЕСА_1 ; трикімнатної квартири загальною площею 143, 5 м2 за адресою: АДРЕСА_2 ; двокімнатної квартири загальною площею 48.5 м2 за адресою: АДРЕСА_3 , яке на праві власності належать підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає про те, що Головним слідчим управлінням СБ України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000291 від 27.09.2018 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України.

Так, в ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що у період з жовтня 2014 року по даний час ОСОБА_4 та невстановлені досудовим розслідуванням службові особи ТОВ «Український аптечний холдинг» (, м.Київ, вул. Хорива, буд. 39/41), діючи умисно з корисливих мотивів та за попередньою змовою групою осіб, шляхом створення на території м. Донецька Донецької області, яка тимчасово окупована та підконтрольна терористичній організації «Донецька народна республіка» (далі - «ДНР»), штучних утворень «Общество с ограниченной ответсвенностью «ДЛ-М» (м. Донецьк, вул. Складська, б. Зв, далі - ООО «ДЛ-М») та «Общество с ограниченной ответственностью «ДЛ-В» (м. Донецьк, вул. Складська, б. Зв. далі - ООО «ДЛ-В»), «Дочернее предприятие «Аптека №208» общества с ограниченной ответственностью «Сигма-Рент» (м. Донецьк, вул. Постишева, б. 129, далі - ДП «Аптека № 208» ООО «Сигма-Рент») та сплати ними податків до так званого «бюджету «ДНР» через «Центральний Республіканський банк «ДНР», вчиняють дії з метою фінансового та матеріального забезпечення терористичної організації «ДНР», тобто її фінансування.

Так установлено, що восени 2014 року ОСОБА_4 та невстановлені досудовим розслідуванням службові особи ТОВ «Український аптечний холдинг», з метою фінансування терористичної організації «ДНР», за рахунок існуючих структурних підрозділів - аптек та аптечних пунктів ТОВ «ДЛ-М», ТОВ «ДЛ-В», ДП «Аптека № 208» ООО «Сигма-Рент» (бренди «Здравица» та «Добрі Ліки»), які розташовані на тимчасово окупованій території Донецької області, умисно створили на зазначеній території суб`єкти господарювання ООО «ДЛ-М» (м.Донецьк, вул. Складська, б. Зв), ООО «ДЛ-В» (м. Донецьк, вул. Складська, б. Зв) та ДП «Аптека № 208» ООО «Сигма-Рент» (м. Донецьк, вул. Постишева, б. 129), які не зареєстровані у відповідних органах України та не є платниками податків в Україні, а також зареєстрували їх у так званому департаменті державної реєстрації міністерства доходів і зборів терористичної організації «ДНР».

Зокрема, встановлено, що на території так званої «ДНР» функціонує близько 11 аптек бренду «Здравица» та 61 аптека бренду «Добрі Ліки».

Здійснюючи у період з жовтня 2014 року до теперішнього часу свою незаконну підприємницьку діяльність, пов`язану «імпортом» та подальшою реалізацією на тимчасово окупованій території Донецької області лікарських засобів, ОСОБА_4 та невстановлені службові особи ТОВ «Український аптечний холдинг» сплачують фіскальні та податкові збори до так званих державних фіскальних органів терористичної організації «ДНР», чим фінансують її діяльність. При цьому зазначені особи розуміють, що сплачені ними у вигляді фіскальних та податкових зборів кошти, у т.ч. витрачаються на фінансове та матеріальне забезпечення незаконних збройних формувань, які створені у складі терористичної організації «ДНР» та ведуть бойові дії проти сил об`єднаної операції (раніше антитерористичної операції) в Донецькій і Луганській областях, а також вчиняють терористичні акти та диверсії.

Таким чином, ОСОБА_4 та невстановлені службові особи ТОВ «Український аптечний холдинг», створивши у жовтні 2014 року на тимчасово окупованій території Донецької області суб`єкти підприємницької діяльності - ООО «ДЛ-М», ООО «ДЛ-В», ДП «Аптека № 208» ООО «Сигма-Рент», здійснюючи підприємницьку діяльність на даній території та сплачуючи фіскальні, податкові, та інші збори до так званих державних фіскальних органів терористичної організації «ДНР», вчинили фінансування тероризму, а саме дії, вчинені з метою фінансового або матеріального забезпечення терористичної організації «ДНР», тобто злочин, передбачений ст. 258-5 КК України.

Крім того встановлено, що ОСОБА_4 є виконавчим директором «ООО «ДЛ-М» та «ООО «ДЛ-В».

У ході досудового розслідування отримано висновок Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз СБ України №94/7 від 11.07.2019, яким встановлено розмір сплачених податків та митних платежів до так званого «бюджету» терористичної організації «ДНР» у наступних сумах:

- від імені «ООО «ДЛ-М» - 125 982, 00 рос. руб., що в гривневому еквіваленті на дати здійснення платежів за курсом НБУ становить 59 620, 00 грн.;

- від імені «ООО «ДЛ-В» - 380 251, 00 рос. руб., що в гривневому еквіваленті на дати здійснення платежів за курсом НБУ становить 170 628, 99 грн.;

- від імені «ДП «Аптека № 208 ООО «Сигма-Рент» - 242 800, 00 рос. руб., що в гривневому еквіваленті надати здійснення платежів за курсом НБУ становить 106 127, 01 грн.

В подальшому 28.08.2019 о 10 годині 30 хвилини ОСОБА_4 був затриманий за підозрою у вчиненні з корисливих мотивів за попередньою змовою групою осіб дій з метою фінансового або матеріального забезпечення терористичної організації, тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України.

Того ж дня ОСОБА_4 , який є виконавчим директором ООО «ДЛ-В» (ДНР), ООО «ДЛ-М» (ДНР) повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.258-5 КК України.

Так, в ході досудового розслідування відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав встановлено, що ОСОБА_4 є власником наступного нерухомого майна:

- земельна ділянка площею 2 га за адресою: Донецька область, Ясинуватський район, с/рада. Спартаківська;

- дачний будинок загальною площею 315, 1 м2 за адресою: АДРЕСА_1 ;

- трикімнатна квартира загальною площею 143, 5 м2 за адресою: АДРЕСА_2 ;

- двокімнатна квартира загальною площею 48, 5 м2 за адресою: АДРЕСА_3 .

Частиною 2 ст. 258-5 КК України передбачено додатковий вид покарання - конфіскація майна.

З метою повного, всебічного та об`єктивного досудового розслідування кримінального провадження, а також з`ясування об`єктивної істини по справі, а також для забезпечення можливої конфіскації майна, слідчий звернувся з зазначеним клопотанням.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 клопотання підтримав з підстав у ньому наведених. Просив накласти арешт на зазначене у клопотанні майно з метою конфіскації.

Враховуючи те, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт не було тимчасово вилучене та розгляд справи без власника майна є необхідним з метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку про розгляд вищевказаного клопотання без повідомлення про його розгляд власника майна підозрюваного ОСОБА_4 .

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вислухавши думку слідчого, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно з ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зі змісту клопотання про арешт майна та доданих до нього матеріалів кримінального провадження №0000291 від 27.09.2018, вбачається, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 258-5 КК України, санкція якого передбачає додаткове покарання у вигляді конфіскації майна. Разом з тим, встановлено, що майно на яке слідчий в клопотанні просить накласти арешт, належить підозрюваному ОСОБА_4 .

Згідно з ч.5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

При цьому слідчий суддя зазначає про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна, оскільки санкція статті Кримінального кодексу України, за якою підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у виді конфіскації майна, яке суд може призначити підозрюваному.

Крім того, існують реальні ризики передачі та відчуження вказаного майна, передбачені абз.2 ч.1 ст. 170 КПК України.

Разом з тим, слідчий суддя не знаходить у висновках органу досудового розслідування при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно порушень вимог КПК України та чогось очевидно необґрунтованого та безпідставного.

Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А:
Клопотання слідчого в ОВС 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000291 від 27.09.2018 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме:

- земельну ділянку кадастровий номер :08:000:2599, площею 2 га за адресою: Донецька область, Ясинуватський район, с/рада. Спартаківська;

- дачний будинок загальною площею 315, 1 м2 за адресою: АДРЕСА_1 ;

- трикімнатну квартиру загальною площею 143, 5 м2 за адресою: АДРЕСА_2 ;

- двокімнатну квартиру загальною площею 48.5 м2 за адресою: АДРЕСА_3 , які на праві власності належать підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без заборони використання таких житлових приміщень особами, які на законних підставах у них проживають.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1