Справа № 366/1584/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2019 року Бородянський районний суд

Київської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Бородянського районного суду в смт Бородянка Київської області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000013 від 25 лютого 2019 року, про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Чернігів, громадянина України, неодруженого, непрацюючого, з професійно-технічною освітою, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,

В С Т А Н О В И В:

24 лютого 2019 року, близько 08 години 30 хвилин, ОСОБА_4 , діючи умисно, з метою незаконного зайняттям рибним добувним промислом, пішки прибув до промоїни у кризі р. Прип`ять в район берегової насосної станції ДСП «Чорнобильська АЕС», де у період часу з 09 години до 16 години, способом багріння за допомогою знаряддя лову типу «драч», яке згідно ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» відносяться до категорично заборонених в Україні знарядь лову, здійснив вилов річкової риби породи сом в кількості 22 особини, чим порушив вимоги п.7 ст.12 Закону України «Про правовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи», відповідно до якого у зонах відчуження та безумовного (обов`язкового) відселення забороняється спортивне та промислове полювання і рибальство; п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, відповідно до якого забороняється лов водних живих ресурсів способом багріння та на водоймах, що розташовані в зоні евакуації (відчуження), на територіях радіоактивно забруднених унаслідок катастрофи на Чорнобильській АЕС.

У результаті даних порушень природоохоронного законодавства ОСОБА_4 заподіяно істотну шкоду рибному господарству, яка виразилася у незаконному вилученні великої кількості водних біоресурсів забороненим знаряддям лову, на загальну суму 9350 гривень.

Дії ОСОБА_4 кваліфікуються за ч.1 ст.249 КК України, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні, заявив клопотання про звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.
Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання, просив його задовольнити, звільнивши його від кримінальної відповідальності за вчинений ним злочин, передбачений ч.1ст.249 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям, а провадження у справі закрити.
Вислухавши думки учасників процесу, дослідивши характеризуючі дані про особу, суд приходить до висновку, що наявні всі правові підстави для застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 вимог ст.45 КК України.
Відповідно до п.1 ч.2ст.284 КПК України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №12 від 23 грудня 2005 року «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст.45 КК України) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст.45 КК України.
Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст.45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.
Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.
Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.
Статтею 45 КК України передбачено, що особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Відповідно до ч.1 ст.249 КК України, незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду, - карається штрафом від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років.
Тобто, відповідно до ч.3 ст.12 КК України злочин передбачений ч.1 ст.249 КК України відноситься до злочинів невеликої тяжкості.
Під час розгляду даного кримінального провадження судом встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину невеликої тяжкості, відповідно до ст.12 КК України, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, щиро покаявся, активно сприяв розкриттю злочину, в судовому засідання дав покази, якими підтвердив вчинення ним злочину, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, збитки його діями були відшкодовані, потерпілих від злочину не має, у психіатра та нарколога на обліку не стоїть, тому суд приходить до висновку, що обвинувачений може бути звільнений від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.
Арешт, накладений за ухвалою слідчого судді Іванківського районного суду Київської області від 27 лютого 2019 року на автомобіль «Mercedes-Benz Sprinter», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить корпорації «Укртрансбуд», необхідно скасувати.
Арешт, накладений за ухвалою слідчого судді Іванківського районного суду Київської області від 27 лютого 2019 року на спортивну сумку, п`ять драчів, необхідно скасувати.
Речові докази по справі: 22 рибини породи сом, спортивну сумку та п`ять драчів, які зберігаються в камері схову речових доказів відділу поліції зони Чорнобильської АЕС ГУ НП в Київської області, необхідно знищити; автомобіль «Mercedes-Benz Sprinter», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який знаходиться на відповідальному зберіганні у виконроба корпорації «Укртрансбуд» ОСОБА_5 , необхідно передати власнику корпорації «Укртрансбуд».

Керуючись ст.45 КК України, ст.ст.284, 286, 288, 370, 371, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора задовольнити.
Кримінальне провадження №0000013 від 25 лютого 2019 року відносно ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, закрити, звільнивши його від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям.
Арешт, накладений за ухвалою слідчого судді Іванківського районного суду Київської області від 27 лютого 2019 року на на автомобіль «Mercedes-Benz Sprinter», реєстраційний номер НОМЕР_1 , скасувати.
Арешт, накладений за ухвалою слідчого судді Іванківського районного суду Київської області від 27 лютого 2019 року на спортивну сумку та знаряддя лову типу драч, у кількості 5 штук та п`ять драчів, скасувати.
Речові докази по справі: 22 рибини породи сом, спортивну сумку та п`ять драчів, які зберігаються в камері схову речових доказів відділу поліції зони Чорнобильської АЕС ГУ НП в Київської області, знищити; автомобіль «Mercedes-Benz Sprinter», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який знаходиться на відповідальному зберіганні у виконроба корпорації «Укртрансбуд» ОСОБА_5 , передати власнику корпорації «Укртрансбуд».

На ухвалу суду протягом семи днів з дня її оголошення учасники кримінального провадження вправі подати апеляційні скарги до Київського апеляційного суду через Бородянський районний суд.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію ухвали суду.

Головуючий-суддяОСОБА_6