ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/5339/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"25" липня 2019 р. Слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотаня старшого слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003950 від 10 квітня 2017 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205 - 1, ч. 3 ст. 358, ст. 27 ч. 5, ч. 3 ст. 206 - 2, ч. 3 ст. 206 - 2, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 365 - 2 КК України, щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, українця, громадянина України, з вищою освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням з процесуальним керівником прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003950 від 10. квітня 2017 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205 - 1, ч. 3 ст. 358, ст. 27 ч. 5, ч. 3 ст. 206 - 2, ч. 3 ст. 206 - 2, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 365 - 2 КК України, щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 .

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 , 13 квітня 2017 року за попередньою змовою групою осіб, вчинив внесення в документи, які відповідно до ст. 24 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців » подаються для проведення державної реєстрації юридичної особи, завідомо неправдивих відомостей, за наступних обставин.

Так, ОСОБА_5 , приблизно на початку квітня 2017 року, перебуваючи у місті Києві, з корисливих спонукань пристав на пропозицію невстановленої досудовим розслідуванням особи, придбати ПП « Згода 2017 » ( ), з метою вчинення фіктивного підприємництва та для використання вказаного підприємства для вчинення іншого тяжкого злочину.

Реалізуючи свої злочинні наміри та виконуючи відведену йому злочинну роль, ОСОБА_5 , у невстановлений досудовим розслідуванням час, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, підробив протокол загальних зборів учасників ТОВ « Універсам « Харків плюс » ( ) від 13 квітня 2017 року про продаж частки засновника ( власника ) у статутному капіталі ПП « Згода 2017 » ( ), завіривши вказаний документ своїм підписом та надавши йому формальної законності, що не відповідало об`єктивній реальності, оскільки зазначені загальні збори 13 квітня 2017 року не проводились та рішення одноособовим учасником ТОВ « Універсам « Харків плюс » ( ) про продаж частки засновника ( власника ) у статутному капіталі ПП « Згода 2017 » ( ), не приймалось.

Продовжуючи свої злочинні дії, направленні на приховування іншого тяжкого злочину, ОСОБА_5 , у невстановлений досудовим розслідуванням час, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, підробив договір купівлі-продажу частки засновника (власника) у статутному капіталі ПП « Згода 2017 » () від 13.04.2017 року, завіривши вказаний документ своїм підписом та надавши йому формальної законності, що не відповідало об`єктивній реальності, оскільки зазначений договір було укладено формально без дотримання вимог ст. 626 Цивільного кодексу України, тобто без реального волевиявлення сторін на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, щодо продажу частки засновника (власника) у статутному капіталі ПП «Згода 2017» ().

Не зупинившись на досягнутому, ОСОБА_5 , у невстановлений досудовим розслідуванням час, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, підробив Статут ПП «Згода 2017» () від 13.04.2017, зазначивши у п.п. 7.3.-7.4. завідомо неправдиву інформацію щодо створення Статутного капіталу ПП «Згода 2017» () відповідно до яких ОСОБА_5 передав до статутного товариства вказаного підприємства цілісний майновий комплекс по вул. Архітектора Вербицького, 30 у м. Києві, завіривши вказаний документ своїм підписом та надавши йому формальної законності, що не відповідало об`єктивній реальності, оскільки вказане нерухоме майно належало ТОВ «Універсам «Харків» ().

13 квітня 2017 року ОСОБА_5 , виконуючи свою злочинну роль та, перебуваючи по вул. Верхній Вал, 18 у м. Києві, умисно надав державному реєстратору (приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу) ОСОБА_7 вказані документи, які містять завідомо неправдиві відомості, для проведення державної реєстрації змін ПП «Згода 2017» ().

Крім того, ОСОБА_5 , приблизно у середині квітня 2017 року, перебуваючи у м. Києві, за попередньою змовою групою осіб, протиправно заволодів майном ТОВ «Універсам «Харків» (), а саме: нерухомим майном, розташованим за адресою: м. Київ, вул. Архітектора Вербицького, 30 загальною вартістю 118 017 958 грн., за наступних обставин.

Так, ОСОБА_5 , 13.04.2017 року у денний час, перебуваючи у м. Києві, підробив заздалегідь підшукані невстановленими досудовим розслідуванням особами, протокол загальних зборів учасників ТОВ «Універсам «Харків плюс» () від 13.04.2017 року про продаж частки засновника (власника) у статутному капіталі ПП «Згода 2017» (), договір купівлі-продажу частки засновника (власника) у статутному капіталі ПП «Згода 2017» () від 13.04.2017 року, завіривши вказані документи своїм підписом та надавши їм формальної законності.

Відповідно до змісту Протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Універсам «Харків плюс» () від 13.04.2017 року про продаж частки засновника (власника) у статутному капіталі ПП «Згода 2017» (), договору купівлі-продажу частки засновника(власника) у статутному капіталі ПП «Згода 2017» () від 13.04.2017 року та акту приймання-передачі майна від 13.04.2017 року, 100% частки у статутному капіталі ПП «Згода 2017» (), за 9 000 000 готівкою, переходило від продавця - ТОВ «Універсам «Харків плюс» () до покупця - ОСОБА_5 , що не відповідало об`єктивній дійсності.

13.04.2017 року, продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_5 , перебуваючи по вул. Верхній Вал, 18 у м. Києві, й з метою протиправного заволодіння нежитловою будівлею розташованою по вул. Архітектора Вербицького, 30 у м. Києві, що належала ТОВ «Універсам «Харків» (), умисно надав державному реєстратору (приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу) ОСОБА_7 , вказані документи, які містять завідомо неправдиві відомості, для проведення державної реєстрації права власності нерухомого майна по вул. Архітектора Вербицького, 30 у м. Києві за ПП «Згода 2017» ().

Того ж дня, державний реєстратор - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , на підставі завідомо підроблених документів, наданих ОСОБА_5 , зареєструвала право власності на нерухоме майно по вул. Архітектора Вербицького, 30 у м. Києві за ПП «Згода 2017» (), що належало ТОВ «Універсам «Харків» ().

В результаті вказаних протиправних дій, ОСОБА_5 за попередньою змовою з невстановленими досудовим розслідуванням особами, заволодів нерухомим майном ТОВ «Універсам «Харків» (), розташованим за адресою: м. Київ вул. Архітектора Вербицького, 30 загальною вартістю 118 017 958 грн., що у п`ятсот і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, чим заподіяли останньому велику шкоду.

Клопотання мотивоване наявністю ризиків, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування пропонованого запобіжного заходу, посилаючись на ризики, визначені ст. 177 КПК України.

Захисник та підозрюваний просили застосувати більш м"який запобіжний захід, не пов"язаний із домашнім арештом, а саме - особисте зобов"язання.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах « Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства » від 30 серпня 1990 року , « Мюррей проти Об`єднаного Королівства » від 28 жовтня 1994 року , вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

20 березня 2018 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю міста Києва, українцю, громадянинові України, з вищою освітою, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205 - 1, ч. 3 ст. 206 - 2 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих йому злочинах, повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом допиту потерпілого, протоколом допиту свідка, документами та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Матеріалами доданими до клопотання доводиться також наявність достатніх підстав вважати, що існують наступні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, підозрюваний може ухилитися від органів слідства та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, з метою збагачення чи продовжити свою злочинну діяльність.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора на час розгляду даного клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття « обґрунтованості », відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі « Нечипорук і Йонкало проти України », згідно якої термін « обґрунтована підозра » означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення ( рішення у справі №171;Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства » від 30 серпня 1990 року, п .32, Series A, N 182).

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і неможна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, на даний час у кримінальному провадженні продовжують існувати обставини, з якими закон пов`язує можливість перебування особи під одним із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Так, у відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Разом з тим, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, його репутацію, майновий стан, відсутність підстав застосування більш м"якого запобіжного заходу (особисте зобов"язання), суд приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби підлягає до задоволення, оскільки такий запобіжний захід забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

З врахуваннях сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, в силу характеру вчиненого діяння та одночасної потереби у проведенні слідчих ( розшукових ) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, єдиним запобіжним заходом, який надасть можливість запобігти усім вищевказаним ризикам, є пропонований запобіжний засід - домашній арешт у нічний час доби.

На підстави вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, ст.ст. 5, 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :
Клопотання старшого слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003950 від 10. квітня 2017 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205 - 1, ч. 3 ст. 358, ст. 27 ч. 5, ч. 3 ст. 206 - 2, ч. 3 ст. 206 - 2, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 365 - 2 КК України, щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, українця, громадянина України, з вищою освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби - з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин строком на два місяці за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього;

-не залишати цілодобово місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 у нічний час доби з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин строком на два місяці.

-утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні.

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту та покладення обов`язків відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України визначити строком до 25 вересня 2019 року включно.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 2.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя :