Ухвала
Іменем України
04 липня 2019 року
м. Київ
справа № 592/6645/19
провадження № 51-3250впс19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши в судовому засіданні подання Сумського апеляційного суду

про направлення матеріалів провадження відносно ОСОБА_5 , з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК надійшло подання Сумського апеляційного судупро направлення кримінального провадження відносно ОСОБА_5 , з одного суду апеляційної інстанції до іншого.
Подання мотивоване тим, що в результаті проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями неможливо утворити склад суду для апеляційного розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_5 , оскільки троє з п`яти суддів, що входять до складу судової палати у кримінальних справах Сумського апеляційного суду не можуть брати участь в даному провадженні у зв`язку

з недопустимістю повторної участі в розгляді справи з підстав, передбачених

ч. 1 ст. 76 КПК.
Учасники судового провадження належним чином повідомлені про день і час розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду не надійшло, що не перешкоджає розгляду цього подання.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені у поданні доводи, вивчивши матеріали кримінального провадження, керуючись положеннями ст. 34, 76 КПК, колегія суддів вважає, що подання Сумського апеляційного суду не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Згідно з ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду, тощо.

З матеріалів кримінального провадження та змісту подання Сумського апеляційного суду вбачається, що до складу судової палати у кримінальних справах входить

п`ять суддів.
Відповідно до Звіту про неможливість автоматизованого розподілу судової справи

між суддями від 19 червня 2019 року, призначення суддів не відбулося

у зв`язку з відсутністю потрібної кількості суддів, з огляду на недопустимість повторної участі в розгляді справи суддів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .
Зазначені відомості підтверджуються змістом Протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 червня 2019 року.
Зі змісту подання Сумського апеляційного суду та доданих до нього документів вбачається, що судова палата з розгляду кримінальних справ складається

з п`яти суддів, троє з яких брали участь в кримінальному провадженні

під час досудового розслідування.

В матеріалах кримінального провадження міститься витяг з Протоколу № 2 загальних зборів суддів Сумського апеляційного суду від 29 січня 2019 року, відповідно до якого у разі неможливості визначити склад колегії суддів

у кримінальній справі з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, через відсутність необхідної кількості суддів, формування колегії за рахунок суддів судової палати з розгляду цивільних справ є неприпустимим, оскільки ці судді

не включені до резервного складу судової палати з розгляду кримінальних справ.
В силу ч. 1 ст. 76 КПК участь судді в кримінальному провадженні під час досудового розслідування позбавляє його права повторно брати участь в цьому провадженні.

При цьому, відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК кримінальним провадженням

є досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.
Згідно п. 24 цієї статті, судове провадження - це кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами.
Питання, які виникають під час та після виконання вироку, вирішуються судом

за правилами розділу VIII КПК України «Виконання судових рішень» і порядок

їх вирішення врегульовано ст. 539 КПК.
На підставі системного тлумачення норм кримінального процесуального права обґрунтованим є висновок про те, що вирішення судом питань, зазначених

у ст. 537 КПК, у тому числі про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку (п. 14 ч. 1 ст. 537 КПК), в порядку, передбаченому ст. 539 КПК, належить до процесуальних дій, які безпосередньо не пов`язані із вчиненням особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, натомість стосується виключно виконання вироку, ухваленого за результатами кримінального провадження, який набрав законної сили. В судових засіданнях

із вирішення питань виконання вироку не з`ясовуються питання щодо факту вчинення злочину, наявності достатньої сукупності доказів, кримінально-правової кваліфікації

дій засудженого тощо їх уже було з`ясовано на стадіях кримінального провадження.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини процедури, які стосуються виконання вироків, що набрали законної сили, не підпадають під дію ст.6 Конвенції (право на справедливий суд) в її кримінальному аспекті розгляду, оскільки

не мають відношення до «пред`явлення кримінального обвинувачення» (рішення

по справі «Монкорне де Комон проти Франції»).
Зважаючи на наведене, колегія суддів приходить до висновку, що подання Сумського апеляційного суду не підлягає задоволенню з огляду на те, що вимоги ст. 76 КПК

про недопустимість повторної участі судді в кримінальному провадженні

не розповсюджують свою дію на судовий розгляд клопотання засудженого

ОСОБА_5 про застосування амністії, який є процесуальною дією, що стосується виключно виконання вироку, який набрав законної сили, ухваленого

за результатами кримінального провадження.
Оскільки доводи про неможливість утворити склад суду для судового розгляду

є необґрунтованими, відсутні підстави для направлення кримінального провадження

з одного суду до іншого, визначені ст. 34 КПК, в задоволенні подання Сумського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження відносно

ОСОБА_5 з Сумського апеляційного суду на розгляд до іншого апеляційного суду необхідно відмовити.
Керуючись статтями 34, 76 КПК, Суд
постановив:
В задоволенні подання Сумського апеляційного судупро направлення матеріалів провадження відносно ОСОБА_5 , з одного суду апеляційної інстанції до іншого відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3