У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2019 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого Деснянського УП ГУ НП України у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005566 від 31.07.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 2032 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого Деснянського УП ГУ НП України у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 , по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005566 від 31.07.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 2032 КК України, про арешт майна.

Клопотання слідчим подане в рамках кримінального провадження за №0005566 від 31.07.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 2032 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені особи з метою зайняття гральним бізнесом, яким відповідно до ст. 1 Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні» від 11.08.2013 року є діяльність з організації та проведення азартних ігор, умовами участі яких є внесення гравцями ставок, що дає змогу отримати виграш (приз), і результат яких залежить від випадковості, за адресою: АДРЕСА_1 створили, організували заняття гральним бізнесом під виглядом проведення державних лотерей.

У ході досудового розслідування отримано достатньо відомостей про те, що знаряддя кримінального правопорушення, а саме гральні автомати, комп`ютерна техніка, пристосовані під ведення азартної гри, а саме сплати гравцем грошей, що надає змогу учаснику, як отримати виграш, так і не отримати його, залежно від випадку, знаходяться в приміщенні підпільного розважального закладу, що розташований в малій архітектурній формі з вивіскою «Лото», за адресою: м. Київ, вул. Шолом-Алейхема, 4.

Окрім того 30.07.2019 року по спецлінії «102» до Деснянського УП ГУНП у м. Києві надійшло звернення громадянина ОСОБА_5 , яке зареєстроване в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення №54381, згідно якого, невстановлена особа в приміщенні публічно-доступного розважального закладу, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , організувала зайняття гральним бізнесом в порушення вимог Закону України "Про заборону грального бізнесу в Україні".

Слідчим Деснянського управління поліції у м. Києві ОСОБА_6 30.07.2019 року проведено огляд розважального закладу, що розташований що розташований в малій архітектурній формі, за адресою: м. Київ, вул. Шолом- Алейхема, 4, в ході якого не встановлено, хто являється орендарем приміщенням та в чийому користуванні перебуває. В ході огляду приміщення виявлено та вилучено:

- системний блок Dell s/n DONBV3;
- системний блок Dell s/n C4X134J;
- системний блок Dell s/n 3DP234J;
- системний блок Dell s/n 76T1G3J;
- системний блок Dell s/n B4DDF4J;
- системний блок HP s/n CZC042C26B;
- системний блок HP s/n CZC7492GOD;
- системний блок HP s/n CZC7493PGW;
- системний блок HP s/n CZC7492NJ4;
- системний блок HP s/n CZC7493NJC;
- системний блок HP s/n CZC7493PHG;
- системний блок HP s/n CZC7492SY4;
- системний блок Lenovo s/n R349GWT;
- системний блок Lenovo s/n R839LTX;
- системний блок Lenovo s/n S4K2763;
- системний блок Lenovo s/n R830HRX;
- системний блок Lenovo s/n R869P06.

На підставі постанови слідчого від 31.07.2019 року, вищевказане майно визнано, як речові докази у кримінальному провадженні.

Таким чином, невстановлені особи під виглядом розповсюдження державних миттєвих лотерей та/або надання інтернет-послуг фактично організували, та здійснювали заборонену законом діяльність у сфері грального бізнесу.

Документи, які надають право на здійснення господарської діяльності пов`язаної із наданням послуг в сфері азартних ігор або розповсюдження державних лотерей, відсутні.

Вищеперераховані речі та документи мають суттєве значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні, оскільки комп`ютерна техніка (системний блок, монітор) може забезпечувати функціонування комп`ютерних симуляторів азартних ігор.

Слідчий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Дослідивши письмові матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арешт майна тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучено законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Частиною 1 ст. 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Частиною 2 ст. 167 КПК України передбачено, що тимчасово вилученим майном можуть бути речі, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Пунктами 2, 3 ч. 3 ст. 132 КПК України визначено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого та може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням.

Як вбачається з матеріалів клопотання, майно, на яке просить накласти арешт слідчий, було вилучено у ході огляду розважального закладу, при цьому слідчим не надано доказів на підтвердження того, що він звертався до суду із клопотанням про надання дозволу на проведення обшуку після відповідного огляду, а також не надано судових рішень про надання відповідного дозволу.

Відповідно до ч. 3 ст. 233 КПК України слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. Якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.

Враховуючи зазначені вище обставини, вимоги діючого законодавства, слідчий суддя вважає, що підстав для задоволення клопотання слідчого немає, а тому в його задоволенні повинно бути відмовлено.

На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 117, 131, 132, 167, 170-172, 175, 237, 309, 400 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого Деснянського УП ГУ НП України у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005566 від 31.07.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 2032 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1