Провадження №11-сс/991/49/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
секретаря судового засідання ОСОБА_4
за участю:
представник особи, яка подала
апеляційну скаргу-адвокат ОСОБА_5
третя особа щодо майна якої
вирішується питання про арешт ОСОБА_6
прокурора ОСОБА_7
детектива ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 21 червня 2019 року, якою задоволено клопотання старшого детектива Національного бюро Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_8 , погоджене прокурором п`ятого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_9 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000182 від 02.03.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,
ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 21 червня 2019 року задоволено клопотання старшого детектива Національного бюро Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 , погоджене прокурором п`ятого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_9 , та накладено арешт у вигляді заборони відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене під час проведення обшуку 13.06.2019 в автомобілі Audi Q7, реєстраційний номер НОМЕР_1 , а саме:
-акт здавання-приймання наданих послуг № 1 від 24.12.2018 згідно договору № 210 /17 від 30.06.2017 на 1 аркуші;
-рахунок-фактура № 1-210/17 від 24.12.2018 на 1 аркуші;
-акт здавання-приймання наданих послуг № 1 від 24.12.2018 згідно договору № 210 /17 від 30.06.2017 на 1 аркуші з написом у верхньому куті «примірник виконавця»;
-листок із записами «Проект розробки Червона ГКР 2010р.» та інші на 1 аркуші;
-накопичувач на жорстких магнітних дисках Seagate ST9320325AS (320GB) s/ n:6VD1K9JC;
-зовнішній накопичувач на жорстких «WD My Passport» s/n: WX51A9OE4318T.
Не погоджуючись з вказаним рішенням, адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , звернувся до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 21.06.2019 та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання про накладення арешту і зобов`язати детектива повернути вказане майно.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з підстав істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, яке полягає у недотриманні строків, передбачених чинним законодавством для винесення ухвали про арешт майна; неправильним застосуванням передбачених законом підстав для арешту майна; неповідомленням власника майна про розгляд справи про арешт майна.
Колегія суддів Київського апеляційного суду ухвалою від 26 вересня 2019 року постановила передати матеріали провадження за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_5 для розгляду до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

29 жовтня 2019 року адвокатом ОСОБА_5 до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду подано додаткові пояснення ОСОБА_6 до апеляційної скарги.

В судове засідання з`явилисьадвокат ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , прокурор ОСОБА_7 та детектив ОСОБА_8 .
Заслухавши суддю-доповідача, думку адвоката ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які підтримали подану апеляційну скаргу та просили задовольнити її в повному обсязі, прокурора та детектива, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги та просили залишити ухвалу слідчого судді без змін, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга адвоката ОСОБА_5 не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів провадження, Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000182 від 02.03.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
10 червня 2019 року слідчим суддею Солом`янського районного суду міста Києва задоволено клопотання старшого детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 про надання дозволу на проведення обшуку автомобіля Audi Q7 реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить та яким користується ОСОБА_6 , з метою відшукання та вилучення документів щодо взаємовідносин ТОВ «НВФ Проект-Нафотогаз» та ТОВ «Гера ЛТД» із ТОВ «Аркона Газ-Енергія».
Групою детективів за участю детектива ОСОБА_10 , якому надано дозвіл на проведення обшуку 13 червня 2019 року відповідно до ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва, проведено обшук автомобіля Audi Q7 реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить та яким користується ОСОБА_6 про що, складено протокол обшуку.
Під час обшуку було вилучено наступне майно:
-акт здавання-приймання наданих послуг № 1 від 24.12.2018 згідно договору № 210 /17 від 30.06.2017 на 1 аркуші;
-рахунок-фактура № 1-210/17 від 24.12.2018 на 1 аркуші;
-акт здавання-приймання наданих послуг № 1 від 24.12.2018 згідно договору № 210 /17 від 30.06.2017 на 1 аркуші з написом у верхньому куті «примірник виконавця»;
-листок із записами «Проект розробки Червона ГКР 2010р.» та інші на 1 аркуші;
-накопичувач на жорстких магнітних дисках Seagate ST9320325AS (320GB) s/ n:6VD1K9JC;
-зовнішній накопичувач на жорстких «WD My Passport» s/n: WX51A9OE4318T.
Постановою старшого детектива Національного бюро Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 від 13.06.2019 предмети та документи, вилучені під час обшуку 13.06.2019 в автомобілі Audi Q7, реєстраційний номер НОМЕР_1 , визнано речовими доказами та долучено до кримінального провадження.
14 червня 2019 року старший детектив Національного бюро Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_8 , за погодженням з прокурором п`ятого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_9 , звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києваз клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене під час обшуку 13.06.2019 в автомобілі Audi Q7, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 21 червня 2019 року зазначене клопотання було задоволено та накладено арешт на вказане майно.

Згідно вказаної ухвали, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість клопотання детектива та необхідність накладення арешту на вказане майно. Прийняте рішення мотивував тим, що викладенні в клопотанні доводи вказують на відповідність майна критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, зокрема, воно може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Вказує про необхідність накладення арешту на вказане в клопотанні майно, з метою забезпечення речових доказів, які містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, запобіганню можливості його відчуження, зникнення, втрати або пошкодження доказів або настання інших наслідків.
Колегія суддів погоджується з такими висновками слідчого судді.

Згідно ст. 84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом (ч.2 ст. 93 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.
У відповідності до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Так, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, тобто з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Частина 11 ст. 170 КПК України вказує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 1 та ч. 2ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

На переконання колегії суддів, слідчий суддя під час розгляду клопотання про арешт майна в повній мірі дотримався вказаних вимог закону.
З моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна, тобто з 14 червня 2019 року, ОСОБА_6 , відповідно до ч.2 ст. 642 КПК України, є третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт.
Додані до клопотання матеріали свідчать про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Матеріали судового провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою збереження речових доказів, а слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів зобов`язаний визначити, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно є необхідним для забезпечення їх збереження. Слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані суду матеріали є достатніми для застосування в рамках даного кримінального провадження заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є арешт майна.
Відповідно до матеріалів провадження детективом доведено необхідність накладення арешту на майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 10 червня 2019 року, детективам Національного антикорупційного бюро України надано дозвіл на проведення обшуку в автомобілі Audi Q7, реєстраційний номер НОМЕР_1 з метою відшукання та вилучення документів, що мають значення для встановлення фактичних обставин у кримінальному провадженні, в тому числі мобільних терміналів систем зв`язку, комп`ютерної техніки, електронних та магнітних носіїв інформації на яких можуть зберігатися вказані відомості.
Згідно вказаної ухвали, до вчинення злочинів може бути причетний ОСОБА_6 , який є експертом Державної комісії України по запасах корисних копалин, брав участь у затвердженні 28.09.2016 матеріалів геолого-економічної оцінки запасів Свистунківсько-Червонолуцького газоконденсатного родовища Полтавської області. Крім цього, ОСОБА_6 працює завідуючим центром філії Українського науково-дослідного інституту природних газів ПАТ «Укргазвидобування».
Як вбачається з протоколу обшуку від 13.06.2019, під час проведення вказаного обшукуза участю спеціаліста були оглянуті накопичувач на жорстких магнітних дисках Seagate ST9320325AS (320GB) s/n:6VD1K9JC та зовнішній накопичувач на жорстких магнітних дисках «WD My Passport» s/n: WX51A9OE4318T. В результаті здійснення огляду детективами виявлено файли, що мають значення для досудового розслідування. Інформацію про виявлені файли зведено у файл-звіти, а вказані жорсткі диски вилучено.
Відповідно до постанови старшого детектива ОСОБА_8 від 13.06.2019, предмети та документи, вилучені під час обшуку 13.06.2019 в автомобілі Audi Q7, реєстраційний номер НОМЕР_1 , визнано речовими доказами та долучено до кримінального провадження.
Детектив вказує, з чим погоджується в своїй ухвалі від 21 червня 2019 року слідчий суддя, що вилучені в ході проведення обшуку документи та носії інформації містять відомості, які можуть бути використані, як доказ фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема, щодо взаємовідносин ТОВ «НВФ «Проект-нафтогаз» із ТОВ «Аркона Газ-Енергія».

Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді, що відомості, які містяться у вказаних матеріальних об`єктах, можуть бути використані як докази способу та інших обставин вчинення кримінального правопорушення, винуватості або невинуватості певних осіб у вчиненні правопорушення, форми вини, мотивів і мети вчинення кримінального правопорушення, а тому є речовими доказами в розумінні ст. 98 КПК України.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна для здійснення господарської діяльності, особами, які подали апеляційні скарги не надано та колегією суддів не встановлено. За отриманням копій документів, вилучених під час проведення обшуку, до детективів Національного антикорупційного бюро України не звертались та відповідно до протоколу обшуку від 13.06.2019 (том 1 а.с. 188-192) ОСОБА_6 зауважень та доповнень під час його проведення не висловлював.

При цьому колегія суддів враховує і те, що, у відповідності до вимог ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна, а також і те, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Також, на обґрунтування поданої апеляційної скарги, адвокат ОСОБА_5 зазначає, що ОСОБА_6 був позбавлений можливості надати пояснення чи докази на спростування доводів, викладених у клопотанні, внаслідок чого було порушено його право на захист, оскільки про судове засідання він був повідомлений лише о 14:00 годині 21 червня 2019 року, тобто за годину до початку судового засідання та не мали можливості вчасно прибути в судове засідання.
Проте, адвокатом ОСОБА_5 та ОСОБА_6 не надано до суду жодних доказів на обґрунтування неможливості прибуття в судове засідання, також ними не було подано до Солом`янського районного суду міста Києва жодних заяв про відкладення розгляду клопотання детектива про арешт майна з вказаних підстав.
Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Тому, доводи апеляційної скарги стосовно позбавлення слідчим суддею Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_6 права подати заперечення на клопотання детектива, надати усні та письмові пояснення є безпідставними.

Колегія суддів відхиляє доводи адвоката про недотримання слідчим суддею строків для винесення ухвали про арешт майна, оскільки згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді, датою внесення до системи автоматичного розподілу клопотання детектива є 18 червня 2019 року. Таким чином, слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва отримав для розгляду клопотання детектива про арешт майна не раніше 18 червня 2019 року, а тому розглянув його в строк передбачений ч.1 ст. 172 КПК України, з моменту отримання ним відповідного клопотання, та був позбавлений можливості розглянути його раніше.

Також, колегією суддів враховано, що хоча, відповідно до матеріалів провадження та ухвали слідчого судді, старший детектив Національного бюро Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 в судове засідання 21 червня 2019 року не з`явився та подав заяву, в якій просив здійснювати розгляд клопотання без його участі, слідчий суддя в ухвалі про арешт майна від 21 червня 2019 року вказує, що ним було заслухано пояснення детектива. Зазначене, на думку колегії суддів, містить ознаки описки слідчого судді, яка не є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та може бути виправлена шляхом винесення слідчим суддею ухвали про виправлення описки.

Надані детективом матеріали доводять наявність правових підстав для накладення арешту на майно, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.
Істотних порушень вимог Кримінального процесуального кодексу України, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.

У зв`язку з цим, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді постановлена у відповідності до вимог чинного законодавства, із з`ясуванням всіх обставин, які мають значення для вирішення справи, а відтак вважає постановлене ним рішення законним і обґрунтованим та не вбачає підстав для його скасування.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 170, 171, 173, 309, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:
Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 21 червня 2019 року, якою задоволено клопотання старшого детектива Національного бюро Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_8 , погоджене прокурором п`ятого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_9 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000182 від 02.03.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України - залишити без змін, а апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 - без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3