печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження: заявника - адвоката ОСОБА_3 , прокурора- ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах громадської організації "Антикорупційний рух "Стоп корупція", про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12 грудня 2016 року,-

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 , що діє в інтересах громадської організації "Антикорупційний рух "Стоп корупція" звернулась до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт з речей та документів вилучених 08.12.2016 р. під час тимчасового доступу у громадської організації «Антикорупційних рух «Стоп корупція»
В обґрунтування вимог клопотання заявник зазначає, що в арешті відпала потреба.
Заявник - адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги викладені у клопотанні підтримала в повному обсязі.
Прокурор та слідчий проти задоволення клопотання заперечували.
Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Під час розгляду клопотання встановлено, що слідчим відділом Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове слідство по кримінальному провадженню № 0000152, внесеному 14 травня 2014 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 110 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 18.11.2016 у цокольному приміщенні малого залу міжнародного Центру культури та мистецтв профспілок України, за адресою: м. Київ, алея Героїв Небесної Сотні, 1, на підставі повідомлення УЗНД Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області щодо групи невстановлених осіб, якими здійснюються дії направлені на забезпечення заходів спрямованих на зміну меж території України та на порушення порядку встановленого Конституцією України поєднаних з розпалюванням національної ворожнечі, шляхом матеріального забезпечення проектних заходів, за добровільною згодою директора підприємства ФПУ «Міжнародний центр культури і мистецтв профспілок України» ОСОБА_6 проведено огляд місця події.
У ході проведення вказаного огляду місця події виявлено та вилучено наступні речі: спальні мішки, у кількості 725 штук; вудилища, у кількості 15 коробок; дриль, у кількості 9 штук; вогнегасники, у кількості 52 штуки; прапори України, у кількості 2 ящики; електростанції, у кількості 9 штук; одноразовий посуд, у кількості 6 коробок; подовжувачі, у кількості 11 штук; саморізи, у кількості 12 коробок; моторне мастило, у кількості 8 пляшок; мотки кабелю, у кількості 3 штуки; палатки, у кількості 27 штук; вікна для палаток, що містяться у дерев`яних коробках, у кількості 33 штуки; складні драбини, що знаходяться у чохлах, у кількості 16 штук; палатки, у кількості 11 штук; металеві труби, у кількості 51штука; металеві предмети для опалювання приміщень, у кількості 5 штук; металеві каністри з рідиною, у кількості 15 штук; дерев`яні коробки з інвентарем для палаток, у кількості 40 штук; дерев`яні опори, у кількості 44; макаронні вироби, у кількості 163 упаковки; банки з тушонкою в коробках, у кількості 380 штук; утеплювач в упаковці, у кількості 8 штук.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12 грудня 2016 року накладено арешт на вищеперераховане майно.

У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляду клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна може бути скасований повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».
Як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 12.12.2016 року при арешті майна, слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання органу досудового розслідування були достатні підстави для висновку, що вони відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України та для арешту наявні підстави передбачені ст. 170 КПК України.
Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.
Також, враховуючи вимоги ч. 3 ст. 132 КПК України, слідчий суддя виходить з принципу змагальності, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч.3 ст.22 КПК України слідчий суддя під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду. Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в даному випадку - власника майна, разом з тим сторона обвинувачення у випадку не згоди з даним клопотанням зобов`язана належним чином її теж обґрунтувати. Відтак слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді і представлені. При цьому, жоден учасник не був позбавлений можливості надати їх безпосередньо в судовому засіданні.
З огляду на те, що в ході судового розгляду даного клопотання слідчому судді не було надано доказів на спростування доводів заявника та з урахуванням загальних засад кримінального провадження, таких як, верховенство права, диспозитивність, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, враховуючи тривалість досудового розслідування, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна, оскільки відсутні дані, які б виправдовували подальше втручання держави у мирне володіння належним особі майном.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7,16,22,26,28,107,132,170-175,309 КПК України,-
УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах громадської організації "Антикорупційний рух "Стоп корупція" - задовольнити.

Скасувати арешт накладений на підставі ухвали слідого судді Печерського районного суду м. Києва від 12 грудня 2016 року, а саме:

-спальні мішки, у кількості 725 штук;

-вудилища, у кількості 15 коробок;

-дриль, у кількості 9 штук;

-вогнегасники, у кількості 52 штуки;

-прапори України, у кількості 2 ящики;

-електростанції, у кількості 9 штук;

-одноразовий посуд, у кількості 6 коробок;

-подовжувачі, у кількості 11 штук;

-саморізи, у кількості 12 коробок;

-моторне мастило, у кількості 8 пляшок;

-мотки кабелю, у кількості 3 штуки;

-палатки, у кількості 27 штук;

-вікна для палаток, що містяться у дерев`яних коробках, у кількості 33 штуки;

-складні драбини, що знаходяться у чохлах, у кількості 16 штук;

-палатки, у кількості 11 штук;

- металеві труби, у кількості 51штука;

-металеві предмети для опалювання приміщень, у кількості 5 штук;

-металеві каністри з рідиною, у кількості 15 шутк;

-дерев`яні коробки з інвентарем для палаток, у кількості 40 штук;

-дерев`яні опори, у кількості 44;

-макаронні вироби, у кількості 163 упаковки;

-банки з тушонкою в коробках, у кількості 380 штук;

- утеплювач в упаковці, у кількості 8 штук.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1