Справа № 675/2329/17
Провадження № 1-кп/675/2/2019
У Х В А Л А
"29" серпня 2019 р. м. Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисник ОСОБА_5 , розглянувши в м. Ізяслав Хмельницької області в відкритому судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою по матеріалах кримінального провадження №0000467 від 29.09.2017 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Горлівка, Донецької області, без фактичного постійного місця проживання, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
У провадженні Ізяславського районного суду Хмельницької області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого 2 ст. 186 КК України.

У судовому засіданні 29.08.2019 року прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що обвинувачений ОСОБА_4 обгрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавленні волі на строк до шести років, перебував у розшуку, тому менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання ризикам щодо його переховування від органів досудового розслідування та суду, вчинення ним інших злочинів.

Прокурор акцентує увагу, що обвинувачений має достатньо можливостей переховуватися на тимчасово окупованій території України, де до свого попереднього засудження проживав, і де знаходяться його близькі родичі. Вказує, що обвинувачений не має постійного місця проживання, та вчинив злочин під час умовно-дострокового звільнення.

Обвинувачений та його захисник просили обрати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Так, обвинувачений вказав, що став на шлях виправлення, і попри свої попередні судимості змінив власний світогляд на краще. Зазначив, що на даний час проживає та працює у реабілітаційному центрі, що в м. Нововолинськ. Просив врахувати, що хоч і свідомо порушував умови домашнього арешту та в подальшому не з`являвся до суду, однак це було викликано скрутним матеріальним становищем.

Заслухавши прокурора, який підтримав внесене клопотання, обвинуваченого та його захисника, суд прийшов до наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

При цьому згідно положень п.п. 3, 4 та 5 Конвенції про захист прав людини та практики Європейського суду за прав людини, обмеження права особи на свободу та особисту недоторканність можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою

Підставою застосування запобіжного заходу є відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Внесене прокурором клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України, матеріали клопотання містять достатні дані про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу судом враховано, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, а відтак, з огляду на санкцію інкримінованого злочину, є цілком об`єктивні підстави вважати, що може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Вказаний ризик є об`єктивно підтвердженим, так як обвинувачений у підготовче судове засідання, яке неодноразово відкладалося - 27.11.2017, 18.12.2017, 03.01.2018, 23.01.2018 не з`являвся, причин такої неявки суду не повідомляв, тим самим свідомо нехтуючи своїми обов`язками

Під час дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, покладені обов`язки ОСОБА_4 не виконував

Згідно рапортів від 21.01.2018 та 22.01.2018 ДОП СП Ізяславського ВП Славутського ВП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 за місцем проживання був відсутній.

Ухвалою суду від 23.01.2018 року було оголошено розшук обвинуваченого ОСОБА_4 та надано дозвіл на затримання з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Разом з тим, за повідомленням Т.в.о. Ізяславського ВП Славутського ВП ГУНП в Хмельницькій області від 29.08.2019 року №6331106/01-2019 було встановлено місце знаходження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та затримано з метою приводу в суд для обрання запобіжного заходу.

При цьому, згідно з вимогами ст. 178 КПК України суд враховує, що обвинувачений раніше неодноразово судимий, маючи не зняту та не погашену у законному порядку судимість, на шлях виправлення не став, відносно своєї поведінки належних висновків не зробив та вчинив новий умисний злочин, що засвідчує ризик можливого повторного вчинення злочину.

Вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу суд враховує і те, що обвинувачений ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, який йому інкримінується у період умовно-дострокового звільнення.

Крім того, ОСОБА_4 не одружений, тобто не має стійких соціальних зв`язків, офіційно не працевлаштований, а отже особистих доходів для проживання не має.

На переконання суду вище перелічені обставини дають підстави вважати, що обвинувачений у разі обрання йому більш м`якого запобіжного заходу може переховуватися від органів досудового розслідування або суду та продовжити злочинну діяльність.

Покликання обвинуваченого, що він самостійно прибув до органів Національної поліції не вирішальним при обранні запобіжного заходу та не зменшує ризиків, які зазначенні в клопотанні.

Оцінюючи вищезазначені обставини, а також ступінь порушення цінностей суспільства по вказаному кримінальному провадженні, суд вбачає існування по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого. Вказані обставини суд вважає виправданими та необхідними елементами, що визначають потребу в застосуванні до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та не вбачає підстав для обрання щодо нього більш м`якого запобіжного заходу.

Зважаючи на викладене внесене клопотання підлягає задоволенню.

Разом з тим, згідно з положеннями ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цією статті.

При цьому згідно приписів частини 4 вказаної вище статті КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, з умовою достатньої гарантії виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків і не може бути завідомо непомірним для нього, а відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 цього Кодексу розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд враховує, що згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 1921,00 гривні.

Оскільки обвинувачений не має постійного джерела доходів, є офіційно не працюючим, не одруженим, суд приходить до висновку, що розмір застави достатньої для забезпечення виконання ним своїх процесуальних обов`язків під час даного кримінального провадження має становити близький розмір до мінімального - 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 57 630 гривень.

Згідно з ч. 2 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання - з моменту затримання.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176, 177, 178, 183-184, 193-194, 196-197, 331, 369-372, 395 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Хмельницький слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обчислювати з моменту затримання обвинуваченого - з 28.08.2019 року по 26.10.2019 року.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави у виді 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 57 630 гривень 00 копійок у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- з`являтися (прибувати) на виклик за першою вимогою до прокурора у кримінальному провадженні, суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора у кримінальному провадженні, суду;

- повідомляти прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 26.10.2019 року.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1