Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження №1-кп/641/768/2019 Справа №641/7829/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 жовтня 2019 року Комінтернівський районний суд м. Харкова в складі: головуючого - судді ОСОБА_1
за участі прокурора ОСОБА_2 ,
захисника - ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
потерпілого ОСОБА_5
за участю секретаря ОСОБА_6
при розгляді в підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_2 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Харкова, за обвинувальним актом в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001645 від 11.07.2019 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України,-
В С Т А Н О В И В :

В провадженні Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.
До обвинуваченого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Прокурор подав до суду письмове клопотання про продовження строку тримання обвинуваченому ОСОБА_4 оскільки ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які враховувались судом при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого продовжують існувати. Крім того, прокурор зазначив, що обвинувачений обвинувачуються у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення - злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 10 років з конфіскацією майна, а тому, усвідомлюючи можливість призначення відносно нього такого покарання, з метою уникнення кримінальної відповідальності, обвинувачений може змінити місце проживання, уникати явки та переховуватись від слідчого, прокурора, суду, не має постійного місця роботи та джерела доходу, тому є підстави вважати, що він може вчинити інший злочин та продовжити свою злочинну діяльність, крім того може незаконно вплинути на потерпілого і свідків, а таким чином наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Прокурор вважає, що застосування відносно обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам, які на цей час не зменшились та не змінились.
Потерпілий підтримав клопотання прокурора.
Обвинувачений ОСОБА_4 , захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 проти задоволення клопотання прокурора не заперечували.
Обвинувачені проти клопотання прокурора не заперечував.
Суд, вислухавши доводи учасників провадження, дійшов наступного.
Відповідно до частини 3 статті 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Приймаючи до уваги, що ухвала слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 15.08.2019 року про обрання строку тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 припиняє свою дію 13 жовтня 2019 року, а судове провадження не завершене, тому суд вважає за необхідне розглянути питання щодо зміни або продовження строку запобіжних заходів щодо обвинувачених.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.
Так, відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.
Відповідно до правової позиції ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Характер та фактичні обставини інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення, свідчать про підвищену суспільну небезпеку. У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Європейський суд з прав людини у справі в справах «Летельє проти Франції», «І. А. проти Франції», зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
При розгляді питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою, суд враховує наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватими в кримінальному правопорушенні-злочину, у вчиненні якого він обвинувачується. Крім того існує досить високий ризик його переховування від суду. Також суд враховує суспільну небезпечність інкримінованого йому кримінального правопорушення-злочину та ймовірність вчинення ним нових кримінальних правопорушень, оскільки він не має інших законних джерел для існування.
За таких обставин суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк тримання під вартою строком на 60 днів.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 183, 197, 199, 314, 315, 316, 376 КПК України, судова колегія,-
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Харкова, громадянина України, раніше судимого, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , який обвинувачується у вчаненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, строком на 60 днів, тобто до 08 грудня 2019 року в Харківській установі виконання покарань управління Державної пенітенціарної служби України в Харківській області (№ 27).
Ухвала щодо продовження строку тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Комінтернівський районний суд м. Харкова з підстав, передбачених ст. 394 КПК України, протягом 7 днів з дня її проголошення.

Суддя- ОСОБА_1