Ухвала
Іменем України

10 вересня 2019 року
м. Київ
Справа № 308/3216/19
Провадження № 51-4452 впа 19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючої ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Закарпатського апеляційного суду про направлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_4 , яку визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_5 на постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 14 червня 2019 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Верховного Суду надійшло вищезазначене подання, мотивоване тим, що судді Закарпатського апеляційного суду ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 заявили самовідводи, оскільки особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_4 з 2015 року є співробітником цього суду, в зв`язку з чим у судовій палаті з розгляду кримінальних справ неможливо утворити склад суду для апеляційного розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення стосовно неї.
Учасники судового провадження повідомлені про день і час розгляду подання, в судове засідання не з`явились. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені доводи, дослідивши матеріалів справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку, що подання задоволенню не підлягає на таких підставах.
За ст. 129 Конституції України забезпечення права на апеляційний перегляд справи є однією з основних засад судочинства.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 48 Закону України "Про судоустрій і статус суддів"суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Україною 17 липня 1997 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Стаття 1 КУпАП вказує, що завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Відповідно до положень ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого дотримання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Частиною першою ст. 8 КУпАП передбачено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.
Справа про адміністративне правопорушення розглядається судом згідно з приписами ч. 1 ст. 276 КУпАП.

Положеннями ст. ст. 287, 288 КУпАП передбачено право на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення та врегульовано порядок такого оскарження.
Вирішення питання про направлення справи про адміністративне правопорушення з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також з одного суду апеляційної інстанції до іншого не передбачено нормами КУпАП.
Так, направляючи подання, апеляційний суд зазначив, що дану справу не мають права розглядати в апеляційному порядку судді ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , тобто ті, які є суддями судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення Закарпатського апеляційного суду.
Разом із тим, нормами ст. 294 КУпАП передбачено, що апеляційний перегляд здійснюється суддею апеляційного суду, без визначення відповідної судової юрисдикції.
Таким чином, з наданих матеріалів убачається, що у Закарпатському апеляційному суді вичерпані не всі можливості, які дають підстави утворити склад суду для розгляду апеляційної скарги на постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 14 червня 2019 року стосовно ОСОБА_4 .
За таких обставин, з метою додержання принципу законності, виконання завдань, передбачених КУпАП, враховуючи те, що передача справи про адміністративне правопорушення на розгляд іншого суду у спосіб, не передбачений законодавством, є порушенням права на справедливий суд, у задоволенні подання Закарпатського апеляційного суду слід відмовити.
Керуючись ч. 2 ст. 48 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", Суд
постановив:
Подання Закарпатського апеляційного суду про направлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_4 , яку визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_5 на постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 14 червня 2019 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3