Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/8870/19
Провадження № 1-кс/644/2689/19
УХВАЛА
Іменем України

31 жовтня 2019 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
захисника - адвоката ОСОБА_5
підозрюваного - ОСОБА_6 ,
розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ГУНП України в Харківській області ОСОБА_7 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002724 від 29.10.2019 року, погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №3 Харківської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, проживаючого та зареєстрованого в АДРЕСА_1 , не одруженого, раніше судимого:

-18.04.2007 року Орджонікідзевським районним судом м. Харкова за ч.3 ст.185, ч.3 ст.357 КК України з застосуванням ст.ст. 69, 70 ч.1 КК України до покарання у виді 2 років 6 місяців позбавлення волі;

-14.08.2008 року Апеляційним судом Харківської області за ч.4 ст.185 КК України

до покарання у виді 6 років 3 місяців позбавлення волі з конфіскацією майна;

-11.11.2009 року Червонозаводським районним судом м.Харкова за ч.1 ст.187 КК України з застосуванням ст. 69 КК України до покарання у виді 1 років 6 місяців позбавлення волі;

09.04.2015 року Ленінським районним судом м. Харкова в межах кримінального провадження за ст.294 ч.1 КК України у відношенні ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою в СІЗО № 27 м. Харкова з визначенням суми застави у розмірі 36.540 гривень. Звільнений з під варти по сплаті застави,
в с т а н о в и в:
Слідчим подано до суду відповідне клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що 29.10.2019 року близько 1030 годин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи повторно, за попередньою змовою, в групі разом ОСОБА_8 з умислом, спрямованим на таємне викрадення чужого майна, шляхом підбору ключа, проникли до квартири АДРЕСА_2 та реалізуючи свій злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, викрали майно потерпілої ОСОБА_9 на загальну суму близько 100 000 грн. Після чого ОСОБА_8 разом з ОСОБА_6 з місця скоєння злочину зникли, скориставшись викраденим майном на власний розсуд.
Тобто, ОСОБА_10 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України таємне викрадення чужого майна , вчинене за попередньою змовою групою осіб , поєднане з проникненням у житло (крадіжка) .
В клопотанні ставиться питання про застосування запобіжного заходу щодо

підозрюваного у вигляді тримання під вартою, оскільки ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчинення кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі від 3 до 6 років, що відповідно до вимог ст.12 КК України є тяжким, не має малолітніх дітей та інших утриманців, раніше неодноразово судимий, у випадку обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, він може продовжити злочинну діяльність, переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин, також існує ризик можливого впливу на потерпілу та свідків в даному кримінальному провадженні, які під тиском можуть давати неправдиві свідчення на його користь.
В судовому засіданні прокурор, слідчий подане клопотання підтримали, просили його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_6 суду пояснив, що обставини, викладені в клопотанні він не визнає , на місце події опинився випадково. Стверджував, що не має наміру переховуватись, просив не обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, запевняв, що він буде з`являтись до слідчого та суду.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 просив відмовити в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, вважав наявними підстави для звільнення підозрюваного з-під варти за відсутності підстав для затримання особи. Зокрема, на думку захисника, було порушено вимоги кримінального процесуального закону, зокрема підозру ОСОБА_6 та захиснику було вручено після спливу 24 годин з моменту затримання - на 4 та на 7 хвилин відповідно; центр вторинної правової допомоги було повідомлено через 5 годин після затримання; слідчий відмовив в задоволенні клопотання сторони захисту щодо фіксування обшуку особи . Окрім того, адвокат звернув увагу на відсутність підстав, необхідних для затримання особи в порядку ст. 208 КПК України.
Вислухавши прокурора, слідчого, підозрюваного, захисника , дослідивши матеріали провадження та зміст клопотання встановлено наступне.
Відомості про вчинення зазначеного злочину внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002724 від 29.10.2019 року р за правовою кваліфікацією ч.3 ст.185 КК України за фабулою 29.10.2019 року в період часу з 11-00 годин до 13-00 годин ОСОБА_6 разом з ОСОБА_8 проникли до квартири АДРЕСА_2 , звідки таємно викрали майно ОСОБА_9 .
29.10.2019 року ОСОБА_6 було затримано в порядку ст.208 КПК У країни.

Повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК У країни, вручено ОСОБА_6 30.10.2019.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність відповідних ризиків, передбачених ч.1 даної статті.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд враховує, що ОСОБА_6 підозрюється у вчинення умисного тяжкого злочину.
Дослідженими в судовому засіданні матеріалами провадження встановлено, що до ЄРДР внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.3 ст.185 КК України. Про обґрунтованість підозри свідчать протокол огляду місця події від 29.10.2019 року, в ході якого було вилучено викрадене у потерпілої майно; протоколи допиту потерпілої ОСОБА_9 , свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .
Факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу, про що викладено позицію у рішенні

ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства». Враховуючи наведене, сулідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою.
Судом встановлено, що на момент вирішення питання про обрання запобіжного заходу існують ризики переховування підозрюваного ОСОБА_6 від суду, оскільки за інкримінованим злочином передбачено покарання у вигляді позбавлення волі терміном від 3 до 6 років, що може викликати загрозу втечі останнього, про що також зазначено в правовій позиції в рішенні ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії».
Другий ризик, який встановлений під час розгляду клопотання , це ризик можливого впливу на потерпілу та свідків, які надавали покази щодо обставин вчинення злочину.
Третій ризик, встановлений під час розгляду клопотання - це можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний ОСОБА_6 раніше судимий за вчинення корисливих злочинів. Станом на момент розгляду клопотання в провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження у відношенні ОСОБА_6 за ч.1 ст.294 КК України, у відношенні якого застосовано альтернативний запобіжний захід - застава. Тобто, встановлено існування ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд враховує, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого умисного злочину .
Враховуючи наведене, наявність ризиків, обґрунтованість підозри, з урахуванням встановлених даних про особу підозрюваного, суд вважає за можливе клопотання слідчого задовольнити частково та обрати запобіжний захід щодо підозрюваного ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою не більш ніж на 30 днів, оскільки більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не зможе запобігти вказаним вище ризикам.

Відповідно до вимог ст.183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає визначенню розмір застави. Відповідно до вимог ст.182 КПК України, суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, його віку, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, визначає заставу достатню для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України - в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .
Відповідно до вимог ч.2 ст.197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під вартою передувало затримання з моменту затримання.

Щодо доводів захисника про наявність порушень норм КПК України слідчий суддя зазначає наступне.
Відповідно до ст. 42, 208 КПК України підозрюваний має право вимагати перевірки обґрунтованості його затримання.

Відповідно до ст. 208 КПК України уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду, затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин; якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України.
Так, слідчим суддею встановлено, що згідно з протоколом затримання особи, підозрюваного у вчиненні злочинуОСОБА_6 було затримано 29.10.2019 о 12 год. 00 хв. слідчим СВ Індустріального ВП ГУНП України в Харківській області ОСОБА_13 в порядку ст. 208 КПК України.

Протокол затримання ОСОБА_6 складений відповідно до вимог КПК України, містить посилання на передбачені законом підстави для затримання особи без ухвали слідчого судді відповідно до положень ст. 208 КПК України. Істотних порушень прав та свобод людини при складанні такого протоколу на час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено. Належних доказів щодо порушення строку вручення підозри ОСОБА_6 не надано.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 196, 197 КПК України,

п о с т а н о в и в :
Клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ГУНП України в Харківській області ОСОБА_7 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002724 від 29.10.2019 року, погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №3 Харківської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Харківській установі виконання покарань Державної пенітенціарної служби України в Харківській області (№27) на строк не більше ніж тридцять днів, а саме до 26 листопада 2019 року включно.
Визначити підозрюваному ОСОБА_6 суму застави в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 96 050 (дев`яносто шість тисяч п`ятдесят) гривень, які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області до спливу терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави підозрюваного ОСОБА_6 з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки:

1) прибувати слідчого, суду за першою вимогою;

2) повідомляти слідчого, суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Застава, не звернена в дохід держави, повертається підозрюваному , заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1