Дата документу 21.06.2019 Справа № 554/5507/19
Провадження № 1-кс/554/9284/2019
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2019 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Полтавського ВПГУ НП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001802 від 18.06.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до Октябрського районного суду м. Полтави з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001802 від 18.06.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Підставами для арешту майна слідчий вказує, що в провадженні СВ Полтавського ВП ГУ НП в Полтавськійобластізнаходятьсяматеріаликримінальногопровадженнявнесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001802 від 18.06.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.06.2019 року, близько 21.30 год. по АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження у вигляді колотих ран черевної частини тулубу.З рапорту чергового вбачається, що мати потерпілого повідомила, що син в вечері вийшов за сигаретами, додому повернувся вже з тілесними ушкодженнями.

По кримінальному провадженню в якості потерпілого допитаний ОСОБА_4 , який повідомив, 17.06.2019 року він близько 21.30 год. повернувся додому за місцем свого проживання за адресою АДРЕСА_1 . Вдома була дружина ОСОБА_5 та син ОСОБА_6 . Він був на підпитку, та вирішив вийти на балкон, на якому світло відсутнє, він через щось перечепився та впав на щось гостре, по типу штиря, чи ножа. На балконі він зберігає багато інструментів, які використовує для роботи на будівництві, там в нього багато речей, серед яких міг бути і ніж. На що саме він впав він сказати не може, претензій він ні до кого не має, так, як самотравмувався.

Згідно протоколу огляду від 18.06.2019 року квартири АДРЕСА_2 , було оглянуто та вилучено наступні речі: мобільний телефон «Нокія 1200» із зарядним пристроєм (належить ОСОБА_4 ), кухонний ніж з пластиковою ручкою чорного кольору, одяг ОСОБА_4 шорти та футболку біло-рожевого кольору зі слідами блювотної суміші та РБК), які по кримінальному провадженню мають значення речових доказів, та мають суттєве значення по кримінальному провадженню.
Оскільки у даному випадку є всі підстави вважати, що вилучені 18.06.2019 рокує предметами, які мають сліди кримінального правопорушення та являються тимчасово вилученим майном, слідчий вважає за необхідне вжити заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на тимчасово вилучене майно. Не застосування арешту майна може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна та слідів злочину.

На підставі наведеного, слідчий просить поновити строк на звернення з клопотанням про арешт майна та накласти арешт на вилучене майно.
В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, слідчий надала до суду заяву в якій підтримала клопотання про арешт майна, просила справу розглядати без її участі.
Власник майна в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання про арешт майна без її участі, проти накладення арешту на майно не заперечувала.
У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
Суд, дослідивши надані докази, приходить до наступного.
Згідно з ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
У відповідності з ч.1 ст.117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Слідчий суддя, оцінивши причини пропуску строку як поважні, вважає, що необхідно поновити строк та розглянути клопотання про арешт майна по суті.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторонни кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Встановлено, що у провадженні Полтавського ВПГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001802 від 18.06.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Слідчим доведено, що вищевказане майно, вилучене під час проведення огляду від 18.06.2019 року, а саме: мобільний телефон «Нокія 1200» із зарядним пристроєм, кухонний ніж з пластиковою ручкою чорного кольору, одяг ОСОБА_4 шорти та футболку біло-рожевого кольору зі слідами блювотної суміші та РБК), має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Постановою слідчого року майно, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001802 від 18.06.2019 року.

Вилучене, відповідно до протоколу оглядувід 18.06.2019 року майно, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.
На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Полтавського ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001802 від 18.06.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України- задовольнити.
Поновити слідчому пропущений процесуальний строк звернення до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.
Накласти арешт на вилучені 18.06.2019 року в кв. АДРЕСА_2 речі: мобільний телефон «Нокія 1200» із зарядним пристроєм (належить ОСОБА_4 , кухонний ніж з пластиковою ручкою чорного кольору, одяг ОСОБА_4 : шорти та футболку біло-рожевого кольору зі слідами блювотної суміші та РБК,з позбавленням права відчуження, розпорядження та використання, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Виконання зазначеної ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду на протязі 5 днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1