У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 вересня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про призначення судово-медичної експертизи у рамках кримінального провадження за № 0001950 від 24.06.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
10.09.2019 року ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням про призначення судово-медичної експертизи у рамках кримінального провадження за № 0001950 від 24.06.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.
В обґрунтування клопотання заявник посилається на те, що слідчим СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 проводиться досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке 24.06.2019 року внесені до ЄРДР за № 0001950, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.
Вказує на те, що 23 червня 2019 року близько 02 години 45 хвилин, група невстановлених осіб чоловічої статі, знаходячись біля приміщення нічного розважального закладу «Контрабас», що розташований на вулиці Собранецька, 169 а у м. Ужгороді, усвідомлюючи протиправність, караність, суспільну небезпечність своїх дій, а також настання суспільно-небезпечних наслідків, з мотивів явної неповаги до суспільства, діючи умисно, грубо порушили громадський порядок, яке супроводжувалось особливою зухвалістю, що виразилось в умисному безпричинному нанесенні тілесних ушкоджень ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Всупереч приписам КПК України слідчим СВ Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області, ОСОБА_4 не здійснено жодних процесуальних дій з метою проведення експертизи щодо встановлення тяжкості тілесних ушкоджень ОСОБА_5 .
На підставі п. 2 ч. 2 ст. 242 КПК України заявник просить доручити проведення судово-медичної експертизи відповідній експертній установі та на вирішення експерту поставити наступні запитання: які тілесні ушкодження виявлені на тілі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ? Їх характер, локалізація та механізм утворення? Яка ступінь тяжкості тілесних ушкоджень у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які були завдані йому групою невстановлених осіб чоловічої статі 23.06.2019 року?
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Перевіривши наданні матеріали клопотання, можна зробити висновок, що клопотання подано без додержання вимог ч.2 ст.244 КПК України, якою визначені вимоги щодо клопотання про проведення експертизи. Так, зазначена норма містить перелік вимог щодо змісту клопотання, а також містить обов`язок особи, що звертається з клопотанням, додати копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання.
Як вбачається з клопотання, заявник додав витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 24.06.2019 № 0001950, який не містить підпису реєстратора.
Водночас, реєстратори самостійно формують (отримують) витяг з Реєстру у межах унесеної інформації та посвідчують його своїм підписом, що передбачено п. 4.4 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань. Однак всупереч цьому, заявник додав до клопотання витяг з ЄРДР, який не є підписаний реєстратором, відповідно не є підтвердженими повноваження заявника.
Відповідно до правової позиції Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної у витягу з Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, яка ураховується слідчим суддею виходячи з норм Закону України «Про судоустрій і статус суддів», слідує, що окрему проблему становить подання слідчими та прокурорами разом з клопотанням, в тому числі витягу з ЄРДР, які належним чином або взагалі не засвідчені, що позбавляє слідчого суддю можливості пересвідчитися в ідентичності цих документів, в той час, як інформація, що в них міститься, має суттєве значення під час розгляду клопотання цієї категорії та може істотно вплинути на висновки слідчого судді. Саме тому, у подібних випадках, як указує ВССУ, необхідно постановляти ухвалу про відмову у задоволенні клопотання.
Відповідно до п.2 ч.2 ст. 242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень.
Виходяи із сисьемного аналізу норм права, саме на слідчого та прокурора законодавець поклав обовязок звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень.
Крім цього, Відповідно до ч. 1 ст. 244 КПК України у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.
Згідно з п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК України, сторони кримінального провадження - з боку обвинувачення: слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники;
Слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.
Тобто, у силу ст.ст. 22, 26 КПК України, саме заявник у своєму зверненні має навести переконливі мотиви, які указували б на те, що у провадженні дійсно потрібні спеціальні знання шляхом подання копій відповідних матеріалів.
Оскільки, доданий до клопотання витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 24.06.2019 № 0001950, не містить підпису реєстратора, а відтак відсутні докази, чи існує вказане кримінальне провадження та чи є ОСОБА_3 стороною кримінального провадження, а відтак, невідомо чи має ОСОБА_3 у відповідності до ч. 1 ст. 244 КПК України процесуальне право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.
Відповідно до ч. 4 ст. 244 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, повертає його особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.
Перевіривши наданні матеріали клопотання, можна зробити висновок, що клопотання подано без додержання вимог ч.2 ст.244 КПК України, якою визначені вимоги щодо клопотання про проведення експертизи. Так, зазначена норма містить перелік вимог щодо змісту клопотання, а також містить обов`язок особи, що звертається з клопотанням, додати копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання.
Отже, клопотання подане без додержання вимог ч.2 ст.244 КПК України.
Відповідно до вимог ч.4 ст.244 КПК України, слідчий суддя, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, повертає його особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає поверненню, оскільки таке не відповідає вимогам процесуального закону.
Керуючись ст. ст. 242-244, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання ОСОБА_3 про призначення судово-медичної експертизи у рамках кримінального провадження за № 0001950 від 24.06.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України повернути заявнику, який його подав.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1