У Х В А Л А
Іменем України

21 вересня 2019 року м. Київ
Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва: - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря: - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора: - ОСОБА_3 ,
в присутності підозрюваного: - ОСОБА_4 ,
за участю захисника: - ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному проваджені № 0006837 від 20.09.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного:

ОСОБА_4 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Братск Іркутської області Російської Федерації, українця, громадянина України, зі слів працюючого водієм в таксі "Uklon", одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого, -

В С Т А Н О В И В :

21.09.2019 року слідчий СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.
Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Деснянського УПГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0006837 від 20.09.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.156 КК України.
У рамках вказаного кримінального провадження громадянину ОСОБА_4 повідомлено про підозру в тому, що він 20.09.2019 року приблизно о 13 годині 20 хвилин, перебуваючи в коридорі третього поверху дитячої поліклініки - Комунальне некомерційне підприємство «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 4» Деснянського району м. Києва, за адресою: м. Київ, бул. Вигурівський, 4, побачив біля вікна малолітню ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У цей момент у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на вчинення розпусних дій відносно малолітньої ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на вчинення розпусних дій щодо малолітньої особи для задоволення власних статевих потреб, скориставшись відсутністю сторонніх осіб поблизу, які могли б завадити його злочинним діям, усвідомлюючи, що перед ним знаходиться малолітня особа, ОСОБА_4 оголив свій статевий орган та підійшов до малолітньої ОСОБА_7 щоб продемонструвати його. В такий спосіб, ОСОБА_4 задовольнив свої статеві потреби та статеву пристрасть, посягаючи при цьому на нормальний моральний розвиток малолітньої ОСОБА_7 та негативно впливаючи на її психіку. Вчинивши вказані дії, ОСОБА_4 залишив місце вчиненого кримінального правопорушення.

Крім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що 20.09.2019 року приблизно в 11 годині 45 хвилин ОСОБА_4 , перебуваючи в коридорі другого поверху Дитячої поліклініки №1, за адресою: м. Київ, пр. Маяковського, 18-А, побачив малолітню ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . У цей момент у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на вчинення розпусних дій відносно малолітньої ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на вчинення розпусних дій щодо малолітньої особи для задоволення власних статевих потреб, скориставшись відсутністю сторонніх осіб поблизу, які могли б завадити його злочинним діям, усвідомлюючи, що перед ним знаходиться малолітня особа, ОСОБА_4 оголив свій статевий орган та підійшов до малолітньої ОСОБА_8 щоб продемонструвати його. В такий спосіб ОСОБА_4 задовольнив свої статеві потреби та статеву пристрасть, посягаючи при цьому на нормальний моральний розвиток малолітньої ОСОБА_8 та негативно впливаючи на її психіку. Вчинивши вказані дії ОСОБА_4 залишив місце вчиненого кримінального правопорушення.

21.09.2019 року о 12 годині 07 хвилин ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що оскільки злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до тяжкого, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину, розуміючи невідворотність покарання за його вчинення, перебуваючи на волі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення, а також з метою уникнення від кримінальної відповідальності може незаконно впливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні, шляхом погроз, вмовляння чи підбурювання до дачі неправдивих показань. Крім того, слідчий зазначає, що обрання менш суворого запобіжного заходу не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, в клопотанні викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на його необґрунтованість та безпідставність. Просили застосувати запобіжний захід не пов`язаний із обмеженням волі.

Вислухавши думки прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчим суддею встановлено наступне.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Разом з тим, відповідно до вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено в ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє в застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_4 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, наданими слідчим у обґрунтування клопотання про застосування запобіжного заходу.

Так, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, який зумовлений тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а і для суспільства в цілому, зі слів раніше не судимий, одружений, але тривалий час фактично проживає окремо, проживає разом з матір"ю ОСОБА_9 1951 р.н., інвалідом другої групи за загальним захворюванням, його стан здоров`я не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення, немає достатньо міцних соціальних зв`язків.

Вважаю, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків, більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

У відповідності до вимог ст. 182 КПК України, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи обставини та тяжкість кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , його майновий стан, вважаю за необхідне визначити підозрюваному заставу у розмірі - 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177-179,183,184, 193,194,196,202, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному проваджені № 0006837 від 20.09.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання ОСОБА_4 під вартою обчислювати з моменту його фактичного затримання о 13 годині 50 хвилин 20 вересня 2019 року.

Строк дії ухвали - до 24 години 00 хвилин 18 листопада 2019 року.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави - 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає суму 153.680 (сто п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн., яка може бути внесена як самими підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № 2089.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора, суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання, утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 18 листопада 2019 року.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 буде вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1