Справа №: 398/4032/16-к
провадження №: 1-кп/398/46/19
УХВАЛА
Іменем України

"20" серпня 2019 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області
в складі : головуючого судді ОСОБА_1
з участю секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши в відкритому судовому засіданні проведеному в режимі відеоконференції з ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» по об`єднаному кримінальному провадженню по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.185, ч.2 ст.186, ч.2 ст.190, ч.2 ст.289 Кримінального кодексу України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора - ОСОБА_4 ,
обвинуваченого - ОСОБА_3 ,
захисника - ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И В :

Прокурор заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 на 60 днів, мотивуючи тим , що розгляд справи ще не закінчено, на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: можливість обвинуваченого вчиняти інші кримінальні правопорушення, переховуватись від суду .
Обвинувачений ОСОБА_3 в судовому засіданні не заперечує щодо продовження йому строку тримання під вартою.
Захисник ОСОБА_5 підтримує думку обвинуваченого.
Суд, заслухавши думку учасників процесу, вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Згідно ч.3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у виді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
В справі «Харченко проти України» ЄСПЛ зазначив, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
В рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини зазначив, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_3 обрано запобіжний захід тримання під вартою, строк тримання під вартою закінчується 02 серпня 2019 р.
Так, ОСОБА_3 обвинувачується вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 КК, ч. 2 ст . 186 , ч.2 ст. 190, ч. 2 ст. 289 КК України, які відносяться до категорії злочинів середньої тяжкості та тяжких злочинів, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років. Обвинувачений не має міцних соціальних зв`язків, неодружений, не має утриманців, раніше судимий, не має постійного місця роботи та особистих доходів для проживання. Жодних підстав для зміни обраного обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на інший більш м`який на даний час не має і учасниками процесу докази на підтвердження цих підстав суду надані не були; заявлені ризики, зазначені в ухвалах судді на підставі яких був обраний та продовжений цей запобіжний захід, на даний час не зменшились. Зміна запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час розгляду кримінального провадження в суді. Стороною захисту не надані докази неможливості тримання обвинуваченого під вартою та відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Враховуючи приписи ст. 178 КПК України, суд вважає, що є обґрунтовані підстави вважати, що існують ризики того, що обвинувачений може перешкоджати судовому провадженню, впливаючи на потерпілих, свідків, переховуватися від суду з метою уникнути можливої кримінальної відповідальності, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому суд приходить до висновку щодо продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
В судове засідання не з`явився свідок ОСОБА_6 , про час розгляду справи повідомлений належним чином.До даного свідка неодноразово застосовувався примусовий привід, який не був виконаний.
Прокурор заявив клопотання про застосування повторно примусового приводу до свідка ОСОБА_6 .
Учасники процесу не заперечують щодо задоволення клопотання прокурора про примусовий привід свідків.
Згідно ст. 327 КПК України якщо в судове засідання не прибув за викликом свідок суд має право постановити ухвалу про привід свідка.
Суд, враховуючи думку учасників процесу, вважає, що є всі підстави для застосування повторно примусового приводу до свідка ОСОБА_6 .
Керуючись ст. 331 КПК України, суд , -
У Х В А Л И В :
Відкласти судове засідання по кримінальному провадженню відносно ОСОБА_3 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.185, ч.2 ст.186, ч.2 ст.190, ч.2 ст.289 Кримінального кодексу України на 09 вересня 2019 року на 16 год.
Доручити Олександрійському ВП ГУ НП в Кіровоградській області встановити місце знаходження та здійснити на вказаний час примусовий привід в зал судового засідання №1 Олександрійського міськрайонного суду ( м.Олександрія , вул. Г.Сокальського, 76) свідка ОСОБА_6 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Копію ухвали направити в Олександрійський відділ поліції ГУ НП в Кіровоградській області для виконання та в Олександрійську місцеву прокуратуру прокурору для контролю за виконанням ухвали.
В судове засідання викликати учасників судового провадження.
Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб з 20.08.2019 року до 16.10.2019 р. включно
Копію ухвали направити в Державну установу «Кропивницький слідчий ізолятор».
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 7 днів з дня її проголошення.
Строк подачі апеляційної скарги обвинуваченим обчислюється з моменту вручення йому копії судового рішення.

Головуючий суддя ОСОБА_1