Провадження1-кс/910/466/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 вересня 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , розглянувши матеріали заяви ОСОБА_2 про відвід прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури ОСОБА_3 у межах кримінального провадження № 0000686 від 23.03.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 370 КК України,

у с т а н о в и в:

19.09.2019 на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 17.09.2019 до Вищого антикорупційного суду на розгляд передано вказану заяву.
Статтею 33-1 КПК України визначено предметну підсудність Вищого антикорупційного суду. Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці ст. 45 Кримінального кодексу України, ст.206-2, 209, 211, 366-1 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених п. 1-3 ч. 5 ст. 216 Кримінального процесуального кодексу України. Частина 5 ст. 216 КПК України, на яку здійснюється посилання при визначенні предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, стосується підслідності Національного антикорупційного бюро України.
Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.
Згідно копії Витягу з ЄРДР № 000686 від 23.03.2018 попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 2 ст. 370 КК України.

Тобто, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 370 КК України, не віднесено до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, отже правові підстави для розгляду справи слідчим суддею Вищого антикорупційного суду відсутні.

Слід зазначити, що станом на день вирішення питання про повернення заяви, розгляд заяви про відвід прокурора ОСОБА_3 ще не розпочатий. Відповідно до ч. 1 ст. 5 КПК України процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.
За викладених обставин, у слідчого судді відсутні правові підстави і процесуальні повноваження здійснювати розгляд заяви гр. ОСОБА_2 про відвід прокурора.
Чинний КПК України містить прогалину з приводу рішень слідчого судді, якщо відповідна заява подана без дотримання належної правової процедури. При цьому частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження.
Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 та ст. 26 КПК України однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність. У відповідності до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до повноважень цим Кодексом.
Таким чином, відсутність у слідчого судді Вищого антикорупційного суду процесуальних повноважень розглянути подану заяву, зумовлює неможливість його розгляду по суті і, відповідно, прийняття рішення про його задоволення або відмову. При цьому заявник повинен мати право звернутися з цим клопотанням відповідно до встановлених процесуальним законом правил підсудності. З урахуванням зазначеного, заява гр. ОСОБА_2 підлягає поверненню заявнику.
Керуючись ст. 2, 5, 9, 26, 27, 33-1, 372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_2 про відвід прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури ОСОБА_3 у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000686 від 23.03.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 370 КК України повернути.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1