У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 лютого 2019 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді: ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , особи, яка подала заяву про реабілітацію обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 , представника володільця майна ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні, матеріали обвинувального акту по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000147 від 31 березня 2018 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 286 КК України -
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває на розгляді обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесенему у Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000147 від 31 березня 2018 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
У підготовчому судовому засіданні прокурор просив постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає.
Особа, яка подала заяву про реабілітацію обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні вказував, що звернувся до слідчого з заявою про продовження досудового розслідування для реабілітації померлого сина, при цьому фактично вказуючи, що йому не було в повній мірі роз`ясно всіх прав, вказує про порушення кримінального процесу під час досудового розслідування на його думку.
Представник володільця майна ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 подав до суду клопотання про скасування арешту накладеного на підставі ухвали слідчого судді від 02.04.2018 року під час досудового розлідування.
Потерпілий ОСОБА_8 у підготовче судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. На адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутності.
Вислухавши думку учасників судового провадження щодо можливості призначення судового розгляду, думку прокурора, який заперечив проти клопотання обвинувачених та їх захисників, суд, приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст.ст. 8,9 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу … Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, … і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.
Відповідно до п.3 ч.3ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.
Згідно п.13 ч.1 ст.3 КПК України обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.
Обвинувальний акт, має містити обов`язкові відомості, які встановлені у п.п. 1-9 ч. 2 ст. 291 КПК України.
Таким чином, у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт перевіряється на відповідність саме вимогам ч. 2 ст. 291 КПК України.
Згідно з обвинувальним актом 11.10.2018 року ОСОБА_4 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України.
Відповідно до обвинувального акту у кримінальному провадженні внесенему у Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000147 від 31 березня 2018 року, відомостей про смерть ОСОБА_4 відсутні.
Згідно обвинувального акту ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , подано органу досудового розслідування заяву про проведення подальшого досудового розслідування для реабілітації померлого.
З норм ст. 42 КПК України випливає, що одними з основоположних прав підозрюваного (обвинуваченого) є в тому числі право: знати, у вчиненні якого кримінального правопорушення його підозрюють, обвинувачують; бути чітко і своєчасно повідомленим про свої права, передбачені цим Кодексом, а також отримати їх роз`яснення; давати пояснення, показання з приводу підозри, обвинувачення чи в будь-який момент відмовитися їх давати; ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 221 цього Кодексу, та вимагати відкриття матеріалів згідно зі статтею 290 цього Кодексу;одержувати копії процесуальних документів та письмові повідомлення; оскаржувати рішення, дії та бездіяльність слідчого, прокурора, слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом; користуватися рідною мовою, отримувати копії процесуальних документів рідною або іншою мовою, якою він володіє, та в разі необхідності користуватися послугами перекладача за рахунок держави.
При цьому, згідно доданого реєстру матеріалів досудового розслідування ОСОБА_5 не мав статусу підозрюваного чи обвинуваченого.
Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається у разі, якщо помер підозрюваний, обвинувачений, крім випадків, якщо провадження є необхідним для реабілітації померлого.
З обвинувального акту не вбачається, що представник (батько) померлого ОСОБА_4 ОСОБА_5 був наділений правами підозрюваного в частині необхідній для реабілітації його померлого сина.
Проте, в підготовчому судовому засіданні встановлено, що під час досудового розслідування (батько) померлого ОСОБА_4 ОСОБА_5 мав намір реабілітувати свого померлого сина ОСОБА_4 ..
Таким чином, оскільки близький родич померлого мав намір реабілітувати свого померлого сина ОСОБА_4 , тому він повинен бути наділений правами підозрюваного в частині, необхідній для його реабілітації.
Крім того, згідно з п. 6 ч. 2 ст. 52 КПК України, з моменту виникнення права на реабілітацію померлої особи, забезпечується обов`язкова участь захисника у кримінальному провадженні щодо реабілітації померлої особи.
Однак, вказані вимоги закону під час досудового слідства дотримано не було та всупереч п. 6 ч. 2 ст. 52 КПК України ОСОБА_5 не був забезпечений обов`язковою участю захисника.
Забезпечення обвинуваченому права на захист згідно зі ст. 129 Конституції України є основною засадою судочинства, а відповідно до ст. 7 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) віднесено до загальних засад кримінального провадження.
Необхідною умовою реалізації права на захист є забезпечення основних його гарантій на усіх стадіях кримінального провадження, оскільки випадки, коли підозрюваному, обвинуваченому під час досудового розслідування не було призначено захисника за умови його обов`язкової участі, ставлять під сумнів питання належності та допустимості доказів, на яких ґрунтується обвинувальний акт прокурора. При цьому призначення захисника у судовому провадженні у таких справах не може саме по собі відновити порушене право на захист. Правову позицію Європейського суду з прав людини щодо початкового етапу забезпечення права на захист у кримінальному провадженні викладено, зокрема, в п. 63 рішення Європейського суду з прав людини від 09 червня 2011 року у справі «Лучанінова проти України», де зазначено, що «для здійснення обвинуваченим свого права на захист йому зазвичай повинно бути забезпечено можливість отримати ефективну допомогу захисника із самого початку провадження» (п. 52 рішення Європейського суду з прав людини від 27 листопада 2008 року у справі «Сальдуз проти Туреччини» та пункти 90-91 рішення Європейського суду з прав людини від 12 червня 2008 року у справі «Яременко проти України»). За необхідності захисника мають призначати офіційно. Просте призначення національними органами захисника не гарантує ефективну правову допомогу (п. 65 рішення Європейського суду з прав людини від 19 грудня 1989 року у справі «Камазінскі проти Австрії»).
При цьому, при визначені справедливості судового розгляду необхідно розглядати кримінальне провадження в цілому, оскільки справедливий характер розгляду може суттєво зачіпатися, якщо на початкових етапах слідства такі вимоги не дотримані (Imbrioscia v. Switzerland, 24 November 1993).
Таким чином, органом досудового розслідування допущені істотні порушення норм кримінального процесуального закону, які порушують гарантовані законом процесуальні права як ОСОБА_5 так і померлого ОСОБА_4 та перешкоджають суду призначити справу до судового розгляду та ухвалити в подальшому законне і обґрунтоване рішення.
З огляду на викладене, суд вважає за необхідне, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України повернути обвинувальний акт щодо померлого ОСОБА_4 прокурору, як такий, що не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, для усунення відповідних недоліків.
Суд звертає увагу, що зазначені висновки суду є результатом розгляду обвинувального акту та доданих до нього документів, а не результатом дослідження доказів.
Повернення судом обвинувального акта разом з додатками прокурору буде відповідати вимогам ст. 2 КПК України, за якою завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Таким чином, враховуючи все вищевикладене, приймаючи до уваги, що ст. 314 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, який може прийняти суд, що не підлягає розширеному тлумаченню, суд приходить до висновку про неможливість призначення обвинувального акту та додатків до нього у цьому кримінальному провадженні до судового розгляду, у зв`язку із їх невідповідністю вимогам Кримінального процесуального кодексу України, а також про необхідність у зв`язку із наведеними фактами істотних порушень вимог КПК України повернення обвинувального акту по матеріалам кримінального провадження, прокуророві для усунення недоліків у зв`язку з невідповідністю вимогам діючого законодавства.
Враховуючи необхідність повернення обвинувального акта разом з додатками прокурору, не підлягає розгляду клопотання про скасування арешту накладеного на підставі ухвали слідчого судді від 02.04.2018 року під час досудового розлідування.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314, 370, 372 КПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000147 від 31 березня 2018 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України - повернути прокурору, для усунення порушень вимог КПК України, протягом місяця з дня отримання матеріалів кримінального провадження.
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського Апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1