УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2018 року
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 ,з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,прокурора Запорізької місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 ,потерпілої ОСОБА_4 ,підозрюваної ОСОБА_5 ,захисника ОСОБА_6 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП України в Запорізькій області ОСОБА_7 за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.12.2018 року за №0004008 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Запоріжжя,громадянки України, офіційно не працевлаштованої, незаміжньої,з середньою освітою, яка мешкає за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимої
підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

Керуючись ст.177,179,180,181,182,183,193,196 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И Л А :

Слідчий СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_7 ,за погодженням з прокурором Запорізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 ,звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 ,якій оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення,що передбачене ч.2 ст. 186 КК України,.
В клопотанні зазначив,що ОСОБА_5 підозрюється у тому,що 22.12.2018 р.об 11.00,маючи умисел на викрадення чужого майна, діючи повторно,з корисливих мотивів,знаходячись біля буд. АДРЕСА_2 ,не зважаючи на зауваження бабусі ОСОБА_4 ,відкрито заволоділа кухонним процесором вартістю 395 гр.,що належить ОСОБА_4 ,чим заподіяла останній матеріальну шкоду.
Слідчий просить про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою з посиланням на те,що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні злочину,передбаченого ч.2 ст.186 КК України,офіційно не працює, у відсутність запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою підозрювана може продовжити протиправну діяльність,а також ухилятися від органу досудового розслідування та суду.
В суді слідчий підтримав доводи клопотання, просить про його задоволення.
Прокурор вважає, що клопотання підлягає задоволенню з тих самих мотивів, на які посилається слідчий.
Потерпіла висловила думку про те,що в ув`язненні її онуки ОСОБА_5 потреби не існує,оскільки вони проживають разом,конфлікт між ними відбувся хоча і не вперше,проте був вичерпаний,підозрювана принесла їй вибачення,надалі подібного не вчинитить.
Підозрювана просить не обирати до неї зазначений у клопотанні запобіжний захід,оскільки вона має постійне місце проживання,неофіційно працює, жодного із ризиків,зазначених слідчим,не існує,а кухонний процесор,щодо якого у неї з бабусею виник конфлікт,бабуся раніше їй подарувала,тому 22.12.2018 р.вона розпорядилась ним як своїм власним майном.
Захисник вважає,що підозра відносно ОСОБА_5 є сумнівна,а кваліфікація її дій фактичним обставинам справи не відповідає,тому підстав для обрання до неї найсуворішого запобіжного заходу немає.
Заслухавши думку учасників процесу, перевіривши їхні доводи матеріалами справи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з такого.
Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.
З огляду на викладене та зважаючи на положення частини другої статті 29 Конституції України, Конституційний Суд України вважає, що слід визначити такі обов`язкові вимоги до правомірного арешту або тримання під вартою: по-перше, арешт чи тримання під вартою має здійснюватися виключно на підставі належним чином вмотивованого рішення суду; по-друге, підстави та порядок застосування цих запобіжних заходів мають бути визначені в законі та повинні відповідати конституційним гарантіям справедливої судової процедури та принципу верховенства права.
Оскільки метою статті 29 Конституції України є недопущення свавільного обмеження (позбавлення) свободи чи особистої недоторканності особи, то дотримання зазначених вимог є обов`язковим.
Підстави та порядок застосування примусових заходів, які обмежують конституційне право людини на свободу та особисту недоторканність, зокрема у кримінальному провадженні, закріплені у Кодексі.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 Кодексу).
З метою досягнення завдань кримінального провадження та для належного здійснення правосуддя у справах про вчинення кримінального правопорушення Кодексом передбачено види заходів забезпечення кримінального провадження, до яких належать запобіжні заходи, включаючи тримання під вартою (статті 131, 176, 181, 183).
Стаття 183 КПК України визначає,що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім як до осіб,що визначені у частині 2 цієї статті.
З наданих суду разом з клопотанням матеріалів суд встановив наступне.
22.12.2018 р.до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004008 внесено відомості про почате досудове розслідування за фактом вчинення 22.12.2018 р.не встановленою особою відкритого викрадення майна потерпілого ОСОБА_4
22.12.2018 р.о 20.45 год. ОСОБА_5 у службовому кабінеті Шевченківського ВП була затримана слідчим в порядку ст.208 КПК України,про що.був складений протокол затримання.
23.12.2018 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину,передбаченого ч.2 ст.186 КК України за викладених вище обставин.
При допиті підозрюваного ОСОБА_5 пояснила,що 22.12.2018 р.она прийшла до квартири бабусі забрати деякі свої речі,в тому числі кухонний процесор,який бабуся раніше їй подарувала,а коли бабуся зустріла її біля під`їзду з комбайном,почала сваритися,між ними виник конфлікт, ОСОБА_5 викликала таксі та на ньому поїхала,процесор продала таксисту за 200 гр.
З наведеного видно,що підозрювана не оспорює своєї причетності до подій,які розслідуються,проте повідомляє обставини,які ставлять під сумнів пред`явлену їй підозру.
Виносячи рішення не на користь клопотання про застосування запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою, суддя враховує, що слідчий і прокурор не довели наявність ризиків вчинення підозрюваним дій, спробам вчинення яких в силу закону призвані перешкоджати запобіжні заходи, а саме: можливість продовження протиправної діяльності, а також можливість переховуватися від органів досудового розслідування і суду.
Припущення слідства про наявність таких ризиків зроблені без врахування тих обставин,що підозрювана раніше не судима,має постійне місце проживання,де зареєстрована та мешкає тривалий час у сім*ї,співпрацює із слідством,неофіційно працювала на ринку.
Суворість можливого покарання,про що зазначено у клопотанні, як підставу позбавлення когось волі не можна оцінювати з виняткового абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.
На даному етапі допитані потерпіла та свідки,оглянуті речові докази,тому перебуваючи на волі,підозрювана слідству очевидно зашкодити не зможе,тому в ізоляції її від суспільства процесуальної потреби не існує.
Приймаючи рішення про відмову у задоволенні клопотання,слідчим суддею не вирішується питання про застосування до підозрюваного іншого запобіжного заходу,оскільки запобіжні заходи застосовуються судом за наявності клопотання слідчого,погодженого з прокурором(ч.4 ст.176 КПК України),про що Конституційний Суд України прямо зазначив у рішенні від 23 листопада 2017 року № 1-р/2017.
Прийняття такого рішення не позбавляє слідчого права в порядку ст.176 КПК України звернутись до суду з клопотанням про застосування до підозрюваного іншого запобіжного заходу.
Керуючись ст.177,179,180,181,182,183,193,196 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И Л А :

В задоволенні клопотання відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя
ОСОБА_1