У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 січня 2019 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Прип`ять Чорнобильського району Київської області, обвинуваченого у вчиненні злочинів передбачених ч.2 ст.186 КК України, яке внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0002898 від 20.11.2018 року, за участі прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 , потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , -

В С Т А Н О В И В :

На розгляді в Орджонікідзевському районному суді м. Запоріжжя перебуває вищевказане кримінальне провадження.

Під час судового засідання прокурор заявив клопотання, в якому просив продовжити обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, застосувати більш м`який запобіжний захід неможливо, оскільки ОСОБА_3 обвинувачується у вчинені тяжких злочинів, раніше був неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів, офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, стійких соціальних зв`язків, не має реєстрації місця проживання, клопотань від поручителів про взяття ОСОБА_3 на поруки не надходило.

Обвинувачений та його захисник заперечували проти продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, вказуючи на те, що ризикам переліченим прокурором щодо вчинення іншого кримінального правопорушення і переховуванню від суду можна запобігти шляхом обрання більш м`якого запобіжного заходу, оскільки їх рівень значно зменшився.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За висновком Конституційного Суду України, викладеним в рішенні від 23.11.2017 № 1-р/2017, продовження дії заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжних заходів у виді домашнього арешту та тримання під вартою, обраних під час досудового розслідування, без перевірки судом обґрунтованості підстав для їх застосування, суперечить вимогам обов`язкового періодичного судового контролю за застосуванням запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність (ч.2 ст. 29 Конституції України). У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, суд враховує дані про його особу, у якого відсутні стійкі соціальні зв`язки та постійне місце роботи, не має зареєстрованого місця проживання, раніше судимий за вчинення корисливих злочинів, на шлях виправлення не став, ОСОБА_3 обвинувачується у вчинені тяжких злочинів, після вчинення яких він спробував зникнути з місця злочину, та приходить до висновку, що ризики передбачені ст.177 КПК України, які враховувались при обранні та продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно нього мають місце і на теперішній час, а саме: обвинувачений з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від суду, існує ризик вчинення іншого злочину. При цьому суд вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам, оскільки систематичне скоєння корисливих злочинів та принципове ігнорування норм суспільної моралі свідчить про високу імовірність порушення їх умов, тому запобіжний захід відносно ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою слід залишити без змін і продовжити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.176-178, 183, 314-316, 369-372 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні злочинів передбачених ч.2 ст. 186 КК України, залишити без змін та продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 16 березня 2019 року включно.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, направити установі виконання покарань - для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали буде оголошений 22.02.2019 року об 13 год. 30 хв.

Суддя ОСОБА_1