Справа № 461/252/19
Провадження № 1-кс/461/337/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.01.2019 м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1

з участю:

секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на рішення слідчого про відмову в задоволенні клопотання,-

ВСТАНОВИВ:

До Галицького районного суду м. Львова надійшла скарга ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 на рішення слідчого про відмову в задоволенні клопотання. Зазначає, що 27.11.2018 року було заявлено клопотання про надання для ознайомлення з правом копіювання протокол огляду місця події та додаток до нього схему від 30.11.2018 року, надати для ознайомлення з правом копіювання ухвалу Галицького районного суду м. Львова про арешт автомобіля ФАЛЬКСВАГЕН ДЖЕТА р.н. НОМЕР_1 , а також надати для ознайомлення з правом копіювання протоколи слідчих дій за участю ОСОБА_6 з правом копіювання. Проте, слідчим ОСОБА_7 скеровано лист від 04 грудня 2018 року , яким роз`яснено, що адвокат свідка ОСОБА_6 не має права подавати клопотання в порядку ст. 220 КПК України та не має права знайомитись з матеріалами кримінального провадження, тобто відмовлено в задоволенні клопотання. 28.12.2018 року ОСОБА_8 повторно скерував аналогічне клопотання в порядку ст. 220 КПК України. Слідчий СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 , за результатом розгляду клопотання виніс постанову про часткову відмову в задоволені клопотання від 29 грудня 2018 року., а саме задовольнив клопотання про надання для ознайомлення ухвалу Галицького районного суду про накладення арешту на автомобіль, в решті вимог відмовив. Зазначає, що водій ОСОБА_6 був присутній під час огляду місця події, мав право підписати протокол, та ознайомитись з ним. Наголошує, що ОСОБА_4 розумінні практики Європейського суду з прав людини, є особою, яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, а отже, має права підозрюваного, передбаченіст. 42 КПК України, в тому числі, право мати захисника та право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. Просить слідчого суддю зобов`язати старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_9 надати для ознайомлення (з правом копіювання) протокол огляду місця події від 30.11.2018 року, додаток до протоколу-схему місця дорожньо-транспортної пригоди та протоколів слідчих дій за участі ОСОБА_4

ОСОБА_3 в судове засідання не прибув. Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду скарги. Направив на адресу суду клопотання про розгляд скарги без його участі. Скаргу просив задовольнити.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися. Про час та місце розгляду справи Прокуратура Львівської області повідомлена належним чином. Заяви, пояснення, заперечення на скаргу від слідчого та прокурора до суду не поступали.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності слідчого та прокурора оскільки це не є перешкодою для розгляду скарги.
Дослідивши додані до скарги матеріали, вважаю, що скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом СУ ГУ НП у Львівській області здійснюються досудове розслідування кримінального провадження №0000579 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.10.2018 року, за ознаками злочину передбаченого ч.2 ст. 286 КК України.

У відповідності до фабули із витягу із Єдиного реєстру досудових розслідувань, 30.10.2018 року приблизно о 18 год. 40 хв. на автодорозі сполученням Судова Вишня Дмитровичі відбулось зіткнення між автомобілем під керуванням водія ОСОБА_10 та велосипедистом ОСОБА_11 , внаслідок ДТП останній помер.

28.12.2018 року ОСОБА_3 , як захисник ОСОБА_6 , в порядку ст. 220 КПК України звернувся до слідчого із клопотанням про надання для ознайомлення з правом копіювання протокол огляду місця події та додаток до нього схему від 30.11.2018 року, надання для ознайомлення з правом копіювання ухвали Галицького районного суду м. Львова про арешт автомобіля ФАЛЬКСВАГЕН ДЖЕТА р.н. НОМЕР_1 , а також надання для ознайомлення з правом копіювання протоколи слідчих дій за участю ОСОБА_6 з правом копіювання.

Постановою старшого слідчого СУ ГУ нП у Львівській області ОСОБА_12 клопотання адвоката ОСОБА_3 задоволено частково, надано для ознайомлення з правом копіювання ухвали Галицького районного суду м. Львова про арешт автомобіля ФАЛЬКСВАГЕН ДЖЕТА р.н. НОМЕР_1 , в решті клопотання відмовлено. Постанову слідчий обґрунтував тим, що ОСОБА_3 є адвокатом свідка ОСОБА_4 і не має права подавати клопотання та знайомитись з матеріалами досудового розслідування згідно з ст.ст. 220, 221 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що оскаржувана постанова слідчого є необґрунтованою та незаконною.

Ст.1 КПК України встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Разом з цим, ч. 1 ст. 8 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Відповідно до вимог ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Згідно до вимог ч. 2 ст. 93 КПК України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.
Згідно зі ч. 2 ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Ч. 1 ст. 49 КПК України передбачено, що підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлення.

Набуття особою, відносно якої розпочато досудове розслідування, прав підозрюваного КПК України ст. 276-279 КПК України не врегульоване.

Європейський суд з прав людини визначає «кримінальне обвинувачення» як «офіційне доведення до відома особи компетентним органом твердження про те, що ця особа вчинила кримінальне діяння», при цьому, «в деяких випадках це може робитися у формі інших заходів, здійснення яких несе в собі таке твердження і, по суті, так само впливає на становище підозрюваного» (рішення у справі «Екле проти Німеччини»).

Європейським судом з прав людини як висунення обвинувачення визнаються, зокрема, такі обставини: арешт особи (рішення у справі «Вемхофф проти Німеччини»), офіційне повідомлення про намір здійснення стосовно особи кримінального переслідування (рішення у справі «Ноймайстер проти Австрії»), початок досудового слідства проти конкретної особи чи арешт банківських рахунків конкретної особи (рішення у справі «Рінґайзен проти Австрії»). Гарантіями, передбаченими ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно із практикою Європейського суду з прав людини, користується особа, викликана як свідок у кримінальній справі, але фактично підозрювана у вчиненні злочину (зокрема, їй були поставлені запитання під час допиту, які можуть бути використані проти неї як обвинувальні) (рішення у справі «Сервес проти Франції»). Європейським судом з прав людини поняття «кримінальне обвинувачення» пов`язане із вчиненням різноманітних процесуальних дій, передбачених національним законодавством, від початку досудового розслідування і до ухвалення судового рішення.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що обвинуваченим (підозрюваним) у вчиненні кримінального правопорушення є особа, відносно якої фактично розпочато досудове слідство, з моменту офіційного доведення до відома особи компетентним органом твердження про те, що ця особа вчинила кримінальне діяння.

У фабулі із витягу із Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000579 зазначено, що 30.10.2018 року приблизно о 18 год. 40 хв. на автодорозі сполученням Судова Вишня Дмитровичі відбулось зіткнення між автомобілем під керуванням водія ОСОБА_10 та велосипедистом ОСОБА_11 , внаслідок ДТП останній помер.

Тобто, слідчим проводиться перевірка правомірності дій водія ОСОБА_10 при зіткненні з велосипедистом ОСОБА_13 . Отже, ОСОБА_4 є особою, відносно якої фактично розпочато досудове слідство.

Згідно із ч. 6 ст. 9 КПК у випадках, коли положення зазначеного Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 вказаного Кодексу.

Згідно з Ч. 2 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження за відсутності підозрюваного або обвинуваченого (in absentia) повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, зазначеним у частині першій цієї статті, з урахуванням особливостей, встановлених законом. Сторона обвинувачення зобов`язана використати всі передбачені законом можливості для дотримання прав підозрюваного чи обвинуваченого (зокрема, прав на захист, на доступ до правосуддя, таємницю спілкування, невтручання у приватне життя) у разі здійснення кримінального провадження за відсутності підозрюваного або обвинуваченого (in absentia) .

Згідно з ч.1 ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя погоджується з твердження скаржника про те, що ОСОБА_4 в розумінні практики Європейського суду з прав людини, є особою, яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, а отже, має права підозрюваного, передбачені ст. 42 КПК України, в тому числі, право мати захисника та право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Слідчий суддя наголошує, що згідно з ч. 1, 4 ст. 140 КПК України у випадках, передбачених цим Кодексом, хід і результати проведення процесуальної дії фіксуються у протоколі. Перед підписанням протоколу учасникам процесуальної дії надається можливість ознайомитися із текстом протоколу.

ОСОБА_4 був учасником процесуальної дії як огляд місця події від 30.11.2018 року. Відтак, слідчий суддя вважає, що у відповідності з ч. 1, 4 ст. 140 КПК України ОСОБА_4 вправі знайомитись з протоколом цієї слідчої дії та з протоколами інших слідчий дій, в яких останній брав участь.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на рішення слідчого про відмову в задоволенні клопотання є обгрунтованою та аткою, що підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 303-307, 369, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на рішення слідчого про відмову в задоволенні клопотання задовольнити.

Зобов`язати старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_9 надати для ознайомлення (з правом копіювання) протокол огляду місця події від 30.11.2018 року, додаток до протоколу-схему місця дорожньо-транспортної пригоди та протоколів слідчих дій за участі ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1