Справа №333/1498/19
Провадження №1-кс/333/701/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 березня 2019 року м. Запоріжжя

Комунарський районний суд м.Запоріжжя у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Комунарського районного суду м.Запоріжжя, клопотання старшого слідчого Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Запорізької місцевої прокуратури №2 Запорізької області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000868 від 14.03.2019 року та додані до нього матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

18.03.2019 року слідчий СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 звернулась до суду із клопотанням про арешт майна. Клопотання обґрунтоване тим, що 13.03.2019 року, приблизно о 16 годині 00 хвилин, ОСОБА_5 разом з невстановленою в ході досудового розслідування особою, знаходились в приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_1 , де, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, діючи повторно, за попередньою змовою з невстановленою особою, застосовуючи насилля, яке не є небезпечним для життя і здоров`я потерпілого, з корисливих мотивів, підійшов до потерпілого ОСОБА_6 та завдав йому лівою рукою один удар в область обличчя, після чого, скориставшись тим, що потерпілий втратив рівновагу внаслідок завданого удару та впав на диван, невстановлена особа відкрито викрала телевізор «Кіvi 32HR50GU» в корпусі сірого кольору, вартістю 6500 грн. 00 коп. в ході огляду предмету 15.03.2019 року підозрюваний ОСОБА_5 добровільно видав викрадений телевізор, який належить потерпілому ОСОБА_6 . Телевізор «Кіvi 32HR50GU» в корпусі сірого кольору вилучено та опечатано біркою з пояснювальними написами та підписами всіх учасників. У зв`язку з чим, слідчий просить суд накласти арешт на зазначене вище вилучене майно.

В судове засідання слідчий не з`явилась, про дату, час та місце розгляду клопотання була повідомлена своєчасно та належним чином, причини неявки суд не повідомила.

ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений своєчасно та належним чином, причини неявки суд не повідомив.

Враховуючи, що згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття зазначених осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, суд приходить до висновку про розгляд заявленого клопотання за відсутності слідчого та особи, у володінні якої перебуває майно, за наявними в матеріалах клопотання доказами.
Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Тимчасовим вилученням майна, згідно ч. 1 ст. 167 КПК України, є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасове вилучення майна, згідно ч. 2 ст. 168 КПК України, може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого про арешт майна має бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень ст. 170 КПК України, та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України під арештом майна слід розуміти тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Судом встановлено, що 14.03.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про скоєння кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 186 КК України (кримінальне провадження №0000868).

Заявлене клопотання старшого слідчого СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна погоджене з прокурором Запорізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_4 .

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтувала доводи клопотання, а саме: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінальних проваджень, доручення про проведення досудового розслідування від 14.03.2019 року, рапорт старшого чергового інспектора Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області від 13.03.2019 року, протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 13.03.2019 року, заява ОСОБА_6 від 14.03.2019 року, протокол огляду місця подій від 14.03.2019 року, протокол допиту потерпілого від 14.03.2019 року, документи на телевізор, протокол допиту свідка від 14.03.2019 року, протокол допиту свідка від 15.03.2019 року, протокол огляду речей від 15.03.2019 року, постанова про приєднання предметів до кримінального провадження як речових доказів від 18.03.2019 року, повідомлення про підозру від 15.03.2019 року, протокол допиту підозрюваного від 15.03.2019 року.

Таким чином, заявлене клопотання про арешт майна складено у відповідності до норм ст. 171 КПК України.

Відповідно до протоколу огляду речей від 15.03.2019 року, старшим слідчим СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 проведено огляд речей, під час якого вилучено телевізор «Кіvi 32HR50GU» в корпусі чорно-сірого кольору, діагоналлю 32 дюйми, який добровільно видав ОСОБА_5 для долучення до матеріалів кримінального провадження як речового доказу.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що у разі не накладення арешту вказане майно може бути відчужено, зіпсовано або передано іншим особам до закінчення досудового розслідування.

Більше того, арешт вказаного майна є тимчасовим заходом забезпечення у кримінальному провадженні, а тому його власник, в подальшому, в передбачених КПК України випадках, має право звертатися із клопотанням про скасування даного арешту.

З урахуванням вказаних обставин, з метою уникнення негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного, повного досудового розслідування, а також для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна в даному кримінальному провадженні, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого про накладення арешту на визначене майно.

Керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170, 172, 173, 175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

1.Клопотання старшого слідчого СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
2.Накласти арешт на телевізор «Кіvi 32HR50GU» в корпусі чорно-сірого кольору, діагоналлю 32 дюйми, який опечатано біркою з пояснювальними написами та підписами всіх учасників, з метою його збереження та подальшого не відчуження.

3.Телевізор «Кіvi 32HR50GU» в корпусі чорно-сірого кольору, діагоналлю 32 дюйми, який опечатано біркою з пояснювальними написами та підписами всіх учасників, залишити на зберігання в кімнаті зберігання речових доказів Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області за адресою: Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Космічній, 40.

4.Копію ухвали не пізніше наступного дня після її винесення направити учасникам кримінального провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту оголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Комунарського районного суду
м. Запоріжжя ОСОБА_1