Провадження № 1-кп/742/31/19
Єдиний унікальний № 742/3191/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2019 року м. Прилуки

Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області в складі головуючого судді: ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши матеріали кримінального провадження № 0001180 по обвинуваченню :
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Івано-Франківської області, Надвірнянського району, с. Назавизів, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого перебаченого ч.2 ст.121 КК України,-

сторони кримінального провадження: прокурор ОСОБА_4 , обвинувачений ОСОБА_3 , захисник обвинуваченого ОСОБА_5 , -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Прилуцького міськрайонного суду перебуває кримінальне провадження № 0001180 відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 121 Кримінального Кодексу України.
В судовому засіданні захисники адвокати ОСОБА_5 заявили клопотання про призначення повторної судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_6 , яку доручити відділу комісійних експертиз Чернігівського обласного бюро судово-медичної експертизи.
В обгрунтування клопотання посилається на те, що в процесі судового розгляду справи з`ясовано , що висновок експерта № 182 не містить повних та чітких відповідей на постановлені питання та просить на вирішення експерта поставити наступні питання: який характер та локалізація тілесних ушкоджень, виявлених у потерпілого ОСОБА_6 .? яка причина його смерті? яке саме тілесне ушкодження спричинило смерть потерпілого? у якому найбільш вірогідному положенні знаходився потерпілий під час отримання тілесних ушкоджень? чи міг потерпілий залишитись живим при своєчасному наданні йому медичної допомоги? чи правильно потерпілому надавалась медична допомога? чи мали місце захворювання у потерпілого ОСОБА_6 , які б могли сприяти настанню його смерті. Якщо так, то які саме і яким чином вони могли вплинути на настання смерті? який травмуючий механізм виникнення ушкодження, що спричинило смерть потерпілого? від яких дій могло утворитись ушкодження, що спричинило смерть потерпілого (удар в місце розташування гематоми та крововиливу, удар в протилежну частину голови, здавлювання голови, падіння головою на тверду поверхню з прискоренням чи без прискорення)? чи міг потерпілий отримати тілесні ушкодження, що спричинили його смерть, внаслідок удару головою об тверду поверхню (підлогу будинку) при падінні на неї з прискоренням з положення стоячи? чи перебував потерпілий у стані алкогольного (наркотичного, токсичного) сп`яніння?

Обговоривши заявлене клопотання, заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до такого висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, тобто, для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Пунктом 1.2.11 розділу 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.01.1998 року № 53/5, визначено, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). Аналогічне визначення міститься і в Постанові Пленуму Верховного суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах».
Відповідно до частин 2, 3, 7, 10 ст. 101 КПК України, кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність. Кожна сторона має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення його висновку. Незгода з висновком експерта повинна бути вмотивована. Необхідною умовою допустимості висновку експерта є дотримання процесуального порядку призначення і проведення експертизи, в.т.ч. має бути перевірена компетентність експерта. Експертну дослідженню можуть піддаватися лише об`єкти, котрі належним чином процесуально оформлені.
Як встановлено, в зазначеному кримінальному провадженні, на підставі ухвали слідчого судді від 23.07.2018 року було проведено судово-медичну експертизу трупа ОСОБА_6 , за результатами якої надано висновок №182 від 24.07.2018 року
Згідно ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Згідно ст. 94 КПК України суд, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Пленум Верховного Суду України в постанові № 8 від 30.05.97 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» роз`яснив, що у випадках, коли в справі щодо одного й того ж предмета проведено декілька експертиз, у тому числі комплексну, комісійну, додаткову чи повторну, суд повинен дати оцінку кожному висновку з точки зору всебічності, повноти й об`єктивності експертного дослідження. Такій оцінці підлягають також окремі висновки експертів - членів комісійної чи комплексної експертизи, які не підписали спільний висновок.
Не повинна віддаватись перевага висновку експертизи лише тому, що вона проведена комісійно, повторно, експертом авторитетної установи або таким, який має більший досвід експертної роботи, тощо.
При дослідженні висновку експерта суди повинні виходити з того, що згідно зі ст.67 КПК чи ст.62 ЦПК висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.
Як встановлено, жодних даних, які б свідчили про необґрунтованість судово-медичної експертизи № 182 від 24.07.2018 , на які посилається сторона захисту, або таких, які б викликали сумніви в їх правильності, матеріали справи не містять. Висновки проведеної експертизи є достатньо обґрунтованими, логічними та об`єктивними, надані в межах компетенції експертів, істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи не встановлено, а тому не має підстав для проведення повторної експертизи.
З огляду на вище викладене та, враховуючи, що у даному кримінальному провадженні вже проводилася експертиза з означених питань, дослідженні інші докази, а також і те, що захисником не обґрунтовано, яке значення мають та які обставини можуть підтвердити питання, які не були поставлені під час проведення судово-медичної експертизи, а на переконання суду вони не стосуються предмету доказування , суд не вбачає підстав для задоволення заявленого клопотання.
Також суд наголошує, що в силу вимог ч.1ст. 318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав призведе до невиправданої тяганини та порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 332,350 Кримінального процесуального кодексу України, суд, -
У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання сторони захисту про призначення повторної судово-медичної експертизи відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою.
Суддя: ОСОБА_1