справа № 208/7616/18
№ провадження 1-кс/208/2660/18
УХВАЛА
Іменем України

15 листопада 2018 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого СВ Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про арешт майна,-

встановив:
Слідчий звернулась до суду із вищезазначеним клопотанням, просила суд накласти арешт на майно (заборонити відчуження, розпорядження та користування), вилучене 14.11.2018 при огляді ділянки місцевості поблизу буд. АДРЕСА_1 (біля входу в підвал зазначеного будинку), а саме на дві карти ПАТ КБ «Приват Банк» із номерами НОМЕР_1 , НОМЕР_2 .

В судовому засіданні слідчий підтримала клопотання, просила його задовольнити.

Слідчий суддя, вислухавши слідчого, вивчивши надані суду матеріали клопотання, вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів клопотання та досудового розслідування вбачається, що 07.07.2018 невстановлена особа, перебуваючи в приміщенні ДНЗ № 20, розташованому по вул. Мурахтова, 16 в м. Кам`янське, таємно шляхом вільного доступу викрала майно, що належить ОСОБА_4 , а саме: гаманець чорного кольору із шкірзамінника прямокутної форми, в якому знаходились карти Приват Банку № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 ; гроші у сумі 600 гривень номіналом 200 гривень, а також булавка із золота 585 проби вагою приблизно до 1 г.

За даним фактом СВ Кам`янського ВП ГУ НП України в Дніпропетровській області 23.10.2018 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001755 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

14.11.2018 при огляді ділянки місцевості поблизу буд. 12 по вул. Мурахтова в м. Кам`янське виявлено та вилучено біля входу в підвал зазначеного будинку дві карти ПАТ КБ «Приват Банк» із номерами НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , та гаманець чорного кольору прямокутної форми із кнопкою-застібкою.

Досудовим розслідуванням встановлено, що карти ПАТ КБ «Приват Банк» із номерами НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , належать потерпілій згідно виписок по картам рахункам, наданим потерпілою ОСОБА_4 .

При пред`явленні речей для впізнання потерпілій ОСОБА_4 вилучений при огляді ділянки місцевості поблизу буд. 12 по вул. Мурахтова в м. Кам`янське, гаманець чорного кольору прямокутної форми із кнопкою-застібкою було впізнано як той, що належить їй та який було в неї викрадено 07.07.2018 із сумки разом із іншим майном в приміщенні ДНЗ № 20, розташованому по вул. Мурахтова, 16 в м. Кам`янське.

Матеріалами кримінального провадження встановлено, що вилучені карти ПАТ КБ «Приват Банк» із номерами НОМЕР_1 , НОМЕР_2 та гаманець чорного кольору прямокутної форми із кнопкою-застібкою є предметами вчиненого злочину, та речовими доказами у кримінальному провадженні.Незастосування цього заходу спричинить можливість подальшого його приховання, пошкодження чи знищення та втрату речових доказів, які мають суттєве значення для кримінального провадження.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вилучені речі відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, є речовими доказами та мають доказове значення для встановлення обставини вчинення кримінального правопорушення.

У своєму клопотанні слідчий просить накласти арешт з метою запобігання можливості приховування, знищення, пошкодження, псування речових доказів, які мають суттєве значення для кримінального провадження, а також з метою подальшого забезпечення відшкодування спричиненої потерпілій від кримінального правопорушення майнової шкоди.

Відповідно до вимог ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з положеннями ч.3 вказаної статті, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду.

Згідно з вимогами статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

В судовому засіданні слідчим доведено, що незастосування заборони відчужувати зазначене в клопотанні майно може ускладнити розслідування, але слідчим не доведено, що незастосування заборони володіння та користування зазначеним майном може призвести до пошкодження, псування, знищення або втрати майна.

Щодо вимоги слідчого стосовно заборони відчуження, слідчий суддя приходить до наступного. Відповідно до ст.317 ЦК України, право власності складається з трьох правомочностей: право володіння, користування та розпоряджання майном. Правомочність розпорядження це закріплена нормами права за власником можливість визначити долю належної йому речі шляхом знищення, відчуження або передачі її в тимчасове володіння іншим особам. Таким чином, враховуючи те, що право на відчуження є складовою частиною права розпоряджання майном, клопотання слідчого в частині заборони відчуження не підлягає задоволенню.

Встановивши, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, та беручи до уваги, що незастосування арешту перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене чи пошкоджене, суд вважає, що надання дозволу на арешт майна шляхом заборони розпорядження надасть можливість для повного та неупередженого розслідування кримінального провадження.

Керуючись ст. ст.170-175 КПК України:

у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене 14.11.2018 при огляді ділянки місцевості поблизу буд. АДРЕСА_1 (біля входу в підвал зазначеного будинку), а саме на дві карти ПАТ КБ «Приват Банк» із номерами НОМЕР_1 , НОМЕР_2 із забороною розпоряджатися зазначеним майном.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_1