Справа № 182/8726/18
Провадження № 1-кп/0182/923/2018
У Х В А Л А
Іменем України

05.12.2018 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
з участю секретаря
судового засідання - ОСОБА_2
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Нікопольського міськрайонного суду матеріали кримінального провадження № 0000044 стосовно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нікополь Дніпропетровської області, громадянина України, освіта вища, одруженого, не працюючого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

з участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_4
обвинуваченого - ОСОБА_3 ,-

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_3 маючи умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом взяв заборонене знаряддя лову - дві жилкові рибальські сітки - перша довжина 100м висота 3 м, розмір вічії 100x100 мм, друга довжина 60м висота 1,1м, розмір вічії 45x45мм, та дюралевий човен з двома веслами і 22.09.2018, близько 05 год., прибув на берег Каховського водосховища (водойми загального користування) в м. Нікополь Дніпропетровської області поблизу вул. Дніпровська, 29.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою заздалегідь заготовленого та принесеного з собою забороненого знаряддя лову дві жилкові рибальські сітки - перша довжина 100 м висота 3 м, розмір вічка 100x100мм, друга довжина 60м висота 1,1м, розмір вічко 45x45мм, ОСОБА_3 у той же день, тобто 22.09.2018р., близько 05:00 год., в порушення вимог чинного законодавства України, саме: ст.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України, затверджених наказом Державного Комітету Рибного господарства України» від 15 лютого 1999 року №19, в яких визначено: «Забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених з сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань...», не маючи належного, законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, за допомогою дюралевого човна з двома веслами вийшов на воду Каховського водосховища (водойми загального користування) в м. Нікополь Дніпропетровської області поблизу вул. Дніпровська, 29, де відійшовши від берегу на деяку відстань, у вказаний день і час ОСОБА_3 незаконно встановив у воді Каховського водосховища (водойми загального користування) в м. Нікополь Дніпропетровської області, заздалегідь заготовлене та принесене з собою заборонене знаряддя лову, а саме: - дві жилкові рибальські сітки - перша довжина 100м висота Зм, розмір вічії 100x100мм, друга довжина 60м висота 1,1м, розмір вічії 45x45мм. Після чого ОСОБА_3 повернувся на берег і став чекати на березі у вказаному місці вилову риби.

22.09.2018 року близько о 08:30 годин, ОСОБА_3 знаходячись у вказаному місті знову за допомогою дюралевого човна з двома веслами вийшов на воду Каховського водосховища (водойми загального користування) в м. Нікополь Дніпропетровської області, де продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою забороненого знаряддя лову, зняв раніше встановлені ним - дві жилкові рибальські сітки - перша довжина 100м висота 3 м, розмір вічка 100x100мм, друга довжина 60м висота 1,1м, розмір вічії 45x45мм, в яких вже знаходились водні живі біоресурси, а саме: судак - в кількості 11 одиниць, карась - в кількості 10 одиниці, окунь - в кількості 7 одиниць.

Своїми умисними діями, які виразилися у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, вилученні з природного середовища - Каховського водосховища (водойми загального користування) риби, тобто водних живих біоресурсів, ОСОБА_3 порушено вимоги чинного законодавства України, а саме: ст.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України, затверджених наказом Державного Комітету Рибного господарства України» від 15 лютого 1999 року №19, в яких визначено: «Забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням ... промислових та інших знарядь лову, виготовлених з сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань...».

Згідно біологічного обґрунтування кількісних показників визначення істотності шкоди, завданої водним біоресурсам Запорізьського (Дніпровського) водосховища внаслідок зайняття незаконним рибним добувним промислом (на період 2017-2019рр) розробленого кафедрою загальної біології та водних біоресурсів Факультету біології, екології та медицини Дніпровського національного університету ім. Олеся Гончара, шкода, яка завдана іхтіофауні Каховського водосховища внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів може вважатися істотною, якщо загальний збиток перевищує 336 неоподаткованих мінімумів доходів громадян (5712 грн).

Таким чином, відповідно додатка №1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209, та розрахунку суми збитків, що підтверджений висновком судово-економічної експертизи №12/11.1/170 від 19.10.2018 року Державі в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області Дніпровський рибоохоронний патруль своїми умисними діями ОСОБА_3 заподіяв істотну шкоду, розмір якої складає 5899 грн.

Дії ОСОБА_3 вірно кваліфіковані за ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.
В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 винуватим себе визнав повністю і пояснив суду, що дійсно на човні за допомогою сіток здійснював вилов риби після чого, був затриманий з виловленою рибою. Після затримання, у нього було вилучено човен, сітки та риба.
У підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 заявив клопотання про закриття кримінального провадження стосовно нього та звільнення його від кримінальної відповідальності, у зв`язку з дійовим каяттям. В обґрунтування клопотання зазначив, що він раніше до кримінальної відповідальності не притягався, у вчиненому щиро покаявся, заподіяну шкоду відшкодував в повному обсязі.
Прокурор не заперечував проти звільнення обвинуваченого ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження відносно нього.
Суд, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, що характеризують особу обвинуваченого, вважає можливим клопотання обвинуваченого задовольнити і звільнити ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності, оскільки обвинувачений вперше вчинив злочин невеликої тяжкості, щиро покаявся у вчиненому, активно сприяв розкриттю злочину, спричинену шкоду відшкодував у повному обсязі.
Так, згідно ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості, або необережний злочин середньої тяжкості, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Відповідно до ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що ОСОБА_3 визнав свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого.
Активне сприяння розкриттю злочину слід вважати надання ОСОБА_3 під час досудового слідства допомоги в установленні обставин кримінального провадження.
Обвинувачений ОСОБА_3 раніше до кримінальної відповідальності не притягався.
Відповідно до ст. 286 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.
Відповідно до ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_3 вчинив злочин невеликої тяжкості, щиро кається у вчиненому, активно сприяв розкриттю злочину, відшкодував спричинену шкоду, а тому у суду є всі підстави для задоволення клопотання обвинуваченого стосовно звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.
На підставі ст. 124 КПК України, належить стягнути з ОСОБА_3 в дохід держави витрати, пов`язані з проведенням судово-економічної експертизи у сумі 858 ( вісімсот п`ятдесят вісім ) грн.. 00 коп.
Речові докази знаряддя злочину та гроші отриманні від реалізації водних біоресурсів, підлягають спеціальній конфіскації у відповідності до вимог ст.ст.96-1, 96-2 КК України.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 45 КК України, ст.ст. 284-286, 288, 371, 372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ :
ОСОБА_3 звільнити від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.
Кримінальне провадження № 0000044 від 22.09.2018 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , у скоєнні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України закрити.
Дві жилкові рибальські сітки - перша довжина 100м висота 3 м, розмір вічії 100x100 мм, друга довжина 60м висота 1,1м, розмір вічії 45x45мм, та дюралевий човен з двома веслами, які передані на відповідальне зберігання до камери схову речових доказів відділення поліції в річковому порту Амур-Гавань ДВП ГУНП в Дніпропетровській області по квитанції № 27/18 на підставі постанови начальника СВ ВП в річковому порту Амур-Гавань ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 від 22 вересня 2018 року - безоплатно вилучити у власність держави на підставі ст.ст.96-1, 96-2 КК України (спеціальна конфіскація).

Гроші отримані від реалізації водних живих біоресурсів, переданих на зберігання до ТОВ «Довірче Товариство Європейське бюро приватизації»: судак - в кількості 11 одиниць, карась - в кількості 10 одиниці, окунь - в кількості 7 одиниць, безоплатно вилучити у власність держави на підставі ст.ст.96-1, 96-2 КК України (спеціальна конфіскація).

Стягнути з ОСОБА_3 в дохід держави витрати, пов`язані з проведенням судово-економічної експертизи у сумі 858 (вісімсот п`ятдесят вісім) грн.. 00 коп.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1