Справа № 640/3743/19
н/п 1-кс/640/2661/19
"20" лютого 2019 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
До Київського районного суду м. Харкова 18.02.2019 надійшло клопотання старшого слідчого СВ Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_4 , в якому сторона обвинувачення просить розглянути клопотання і винести ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна, в ході проведення огляду місця події від 16.02.2019 за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з безпосереднім переслідуванням особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, з метою виявлення, фіксації та вилучення відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та вилучення майна, а саме: змив РБК на марлевий тампон, з поверхні обшивки двері з внутрішньої сторони; контрольний марлевий тампон, в паперовий конверт, кольорова ганчірка, пропитана РБК зі швабри, в картонну коробку; ніж №1 зі столу на кухні, з нашаруванням РБК, в паперовий конверт; ніж №2 зі столу на кухні у розкладному стані, в паперовий конверт; змив РБК з поверхні підлоги у кімнаті біля ліжка на марлевий тампон, контрольний марлевий тампон, в паперовий конверт; лікарські засоби у 5 блістерах та бірка з написом у прозорому пакеті, зі столу в кімнаті, зі столу в кімнаті вилучено в паперовий конверт; шнур (шнур) у полімерній оплітці виявлений під подушкою на дивані у кімнаті, в сей пакет; місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову Київського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, що розташований за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що 16.02.2019 до Київського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 16.02.2019 о 19.30 год. в КНП «ГКБСНМП» ім. Мещанінова була доставлена ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з місця постійного мешкання за адресою: АДРЕСА_1 з численними колото-різаними проникаючими пораненнями черевної порожнини та правого плеча.
На підставі вище викладеного, органом досудового розслідування встановлені достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: зберегло на собі сліди злочину, а також містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час вказаного кримінального провадження.
Сторона обвинувачення зазначає, що з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також враховуючи, що всі вилучені предмети зберегли сліди кримінального правопорушення та інші дані, що мають значення для кримінального провадження, виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно, яке було вилучено в ході огляду місця події від 16.02.2019, за адресою: АДРЕСА_1 .
В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду 19.02.2019 надійшла заява від слідчого Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 , в якій він просить розглядати клопотання про арешт майна без його участі. Клопотання просить задовольнити в повному обсязі (а.с. 13).
В судове засідання власник майна ОСОБА_7 не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату час та місце розгляду клопотання.
Неприбуття в судове засідання власника майна, слідчого, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
16.02.2019 з 18.45 год. до 21.00 год. в порядку та відповідно до ч. 2 ст. 237, ч. 3 ст. 233 КПК України, до постановлення ухвали слідчого судді, проведено огляд за адресою: АДРЕСА_1 , згідно протоколу огляду місця події від 16.02.2019, в ході якого вилучено вказане в клопотанні майно (а.с. 7-11).
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18.02.2019 на підставі ч. 3 ст. 233, ч. 2 ст. 237 КПК України, надано дозвіл на огляд у приміщенні квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення (а.с. 14).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення огляду місця події від 16.02.2019 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: змив РБК на марлевий тампон, з поверхні обшивки двері з внутрішньої сторони; контрольний марлевий тампон, в паперовому конверті, кольорову ганчірку, пропитану РБК зі швабри, в картонній коробці; ніж №1 зі столу на кухні, з нашаруванням РБК, в паперовому конверті; ніж №2 зі столу на кухні у розкладному стані, в паперовому конверті; змив РБК з поверхні підлоги у кімнаті біля ліжка на марлевому тампоні, контрольний марлевий тампон, в паперовому конверті; лікарські засоби у 5 блістерах та бірку з написом у прозорому пакеті, зі столу в кімнаті, зі столу в кімнаті вилучено в паперовий конверт; шнур (шнур) у полімерній оплітці виявлений під подушкою на дивані у кімнаті, в сей пакет до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Визначити місцем зберігання арештованого майна камеру схову Київського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, що розташований за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1