Справа № 206/3537/18
Провадження № 1-кс/206/396/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.03.2019 місто Дніпро
Заявник адвокат ОСОБА_5 та обвинувачений у судове засідання не з`явилися, повідомлялися про день, час та місце розгляду заяви про відвід.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви про відвід, тому що вважав заяву про відвід необґрунтованою, підстави для відводу у заяві не передбачені ст. 75 КПК України.
Потерпіла ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримала думку прокурора.
Суддя, заслухавши думку учасників процесу, вивчивши та дослідивши матеріали справи у їх сукупності вважає, що заявлений відвід не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Ч. 5 ст. 80 КПК України передбачає, що відвід повинен бути вмотивований.
Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. the UnitedKingdom),рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).
У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.
Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.
Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Положення ст. 317 КПК України наголошують на тому, що документи, інші матеріали, надані суду під час судового провадження його учасниками, судові рішення та інші документи і матеріали, що мають значення для цього кримінального провадження, долучаються до обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності і є матеріалами кримінального провадження (кримінальною справою). Після призначення справи до судового розгляду головуючий повинен забезпечити учасникам судового провадження можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання. Під час ознайомлення учасники судового провадження мають право робити з матеріалів необхідні виписки та копії. Матеріали про застосування заходів безпеки стосовно осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, для ознайомлення не надаються.
Відповідно до п. 13.1 Інструкції з діловодства в місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 17 грудня 2013 року № 173 справи (матеріали кримінального провадження) видаються для ознайомлення апаратом суду за резолюцією голови суду, судді (судді-доповідача), секретаря відповідної судової палати на підставі письмової вимоги (заяви) таким особам: прокуророві, який має право на участь у розгляді справи, - після пред`явлення службового посвідчення; адвокатам, які беруть участь у розгляді справ (після пред`явлення документа, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги, зокрема: посвідчення адвоката, договору про надання правової допомоги; довіреності; ордера; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги); іншим учасникам кримінального провадження, адміністративного або цивільного процесу, а також особам, які не брали участі в справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов`язки (після пред`явлення документа, що посвідчує особу: паспорта, службового посвідчення, пенсійного посвідчення тощо, та в необхідних випадках - доручення представника).
Так, 14.02.2019 до канцелярії суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 про ознайомлення з матеріалами справи, однак резолюції судді ОСОБА_6 щодо відмови у задоволенні клопотання про ознайомлення з матеріалами воно не містить. Навпроти, матеріали кримінального провадження містять відмітку «ознайомлений 04.03.2019 об 10 год. 45 хв.» на клопотанні про ознайомлення з матеріалами справи адвоката ОСОБА_5 .
Крім цього, посилання адвоката ОСОБА_5 на те, що головуюча по справі № 206/3537/18 суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_6 йому усно відмовила в ознайомленні з матеріалами справи жодним чином не доведено та, до того ж, усна відмова не передбачена діючим законодавством.
Також, КПК України та Інструкцією з діловодства в місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 17 грудня 2013 року № 173 не передбачені строки видачі справи для ознайомлення, тому, враховуючи що адвокат ОСОБА_5 04.03.2019 ознайомився з матеріалами справи № 206/3537/18, суддя ОСОБА_6 не порушувала вимоги ст. 317 КПК України, як зазначає адвокат.
Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.
Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.
Таким чином, аналіз законодавчих норм, які чітко регулюють порядок звернення з заявою про відвід, вимоги до вмотивованості та порядку вирішення заяви, свідчать про відсутність належного обґрунтування адвокатом ОСОБА_5 своєї заяви, а викладені в ній факти не свідчать упередженість судді.
Відтак, заявлений відвід не містить належних та підтверджуючих даних, які б свідчили про наявність достатніх підстав для відводу судді, що передбачені ст. 75 КПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 75, 80, 317, 369-372 КПК України, -
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : ОСОБА_1