Гребінківський районний суд Полтавської області
_______________________________________________________________ 543/1117/15-к
УХВАЛА
іменем України

27 листопада 2018 р. м. Гребінка

27 листопада 2018 року Гребінківський районний суд Полтавської області в складі: головуючого

судді ОСОБА_1 , секретаря ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому

судовому засіданні в залі суду в м.Гребінка кримінальне провадження за № 0000252 щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 395, 185 ч. 3 КК України, ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч. 3 КК України, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Гребінківського районного суду перебуває вказане кримінальне провадження.

Прокурор у судовому засіданні звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , яке мотивоване наявністю обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілих, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з викладених у клопотанні обставин.

Обвинувачений ОСОБА_4 при розгляді клопотання покладався на розсуд суду, захисник обвинуваченого ОСОБА_7 та інші учасники заперечували проти обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на його необґрунтованість та відсутність документального підтвердження щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Суд, дослідивши клопотання та матеріали кримінального провадження, приходить до таких висновків.

Згідно частини 1 статі 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

В силу ч. 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Враховуючи ступінь тяжкості вищезазначеного злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, особу обвинуваченого, який ніде не працює, не має постійного джерела доходів, неодноразово судимий, беручи до уваги рішення ЄСПЛ у справі Сельчук проти Туреччини (Selcuk v. Turkey, § 34), Мацнеттер проти Австрії (Matznetter v. Austria, § 9), де суд встановив, що наявність судимостей вказує на наявність підстав для існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, - спроби вчиняти інші кримінальні правопорушення, суд приходить до висновку, що ризики, передбачені положеннями ст.177 КПК України, існують, а тому з метою запобігти спробам обвинуваченого ухилитись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також з метою забезпечення виконання процесуальних рішень, суд приходить до висновку, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого та вважає за доцільне застосувати до нього запобіжний захід у виді тримання під вартою. При цьому суд вважає необґрунтованими ризики щодо можливості впливати на потерпілих, свідків та обвинуваченого ОСОБА_5 , оскільки вони допитані в судовому засіданні.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно обрати на строк 60 днів, зважаючи на складність кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Керуючись статтями 128, 176-178, 182-184, 193-194, 196, 203, 309, 372 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів - з 27.11.2018 року по 25.01.2019 року (включно), із визначенням розміру застави 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб що становить 36820 грн.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою, які мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі.

З моменту звільнення обвинуваченого з-під варти у разі внесення застави покласти на обвинуваченого обов`язки: не відлучатися із місця проживання, повідомляти суд про зміну місця проживання, зобов`язати прибувати за кожною вимогою суду.

Визначити термін дїї обов`язків, покладених відповідно до ухвали у разі внесення застави, строком на 60 днів з дня її фактичного внесення.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Cуддя ОСОБА_1