Справа № 461/4570/17
Провадження № 1-кс/461/7774/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.10.2018 року суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні за участю заявника в м.Львові заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в :

Адвокат ОСОБА_3 звернувся з заявою про відвід судді ОСОБА_4 від участі у розгляді кримінального провадження у справі №461/4570/17. В обґрунтування заявленого відводу адвокат наводить допущені, на його думку, процесуальні порушення, які за переконанням адвоката свідчать про упередженість даного судді та особисту зацікавленість. Крім того, вказує низку фактів відмови в задоволенні заявлених стороною захисту клопотань.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 подану заяву підтримав з мотивів наведених у ній та доповнень до заяви. Просить задоволити відвід.

Статтею 75 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Відповідно до положень ч.5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Заява про відвід має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Вимога мотивувати відвід означає, що особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення слідчого судді, судді від участі у судовому провадженні.

Дослідивши заяву та заслухавши доводи заявника, приходжу до наступного висновку.

Мотиви заявника стосовно того, що у судді проявляється упереджене ставлення, через відмову в задоволенні клопотань сторони захисту ґрунтуються виключно на суб`єктивній думці самого заявника, яка пов`язана з непогодженням з прийнятими цим суддею рішень, однак не можуть бути беззаперечною підставою для усунення судді від участі у розгляді справи. Доводи заявника щодо особистої зацікавленості судді у розгляді справи не підтверджені жодними доказами.

Крім того, слід відзначити, що процесуальні порушення, якщо такі мали місце, оцінюються під час перегляду судового рішення судами вищих інстанцій у разі непогодження з прийнятим за результатами судового розгляду судових рішень.

Суд безумовно враховує практику ЄСПЛ при розгляді поданої заяви, але в цьому контексті вважає за необхідне відзначити наступне.

Рішення у справах розглянутих ЄСПЛ наведені заявником не являються рішеннями, які стосуються абсолютно тотожних справ чи ситуацій , хоча в деякій мірі положення наведені адвокатом, а саме ті положення, які стосуються реалізації права на справедливий суд, повинні враховуватись при вирішенні питання про відвід судді. Розглядаючи заяву про відвід, суд безумовно враховує те, що відповідно до усталеної практики Європейського Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності. Крім того, приймає до уваги те, що у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Суд погоджується з посиланням заявника на судову практику ЄСПЛ щодо того, що у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. Однак вважає за необхідне відзначити, що в ході розгляду даної заяви протилежного доведено не було.

Оцінюючи доводи заявника у цій справі в контексті об`єктивного критерію, окремо від поведінки судді, слід визначити, що переконливих фактів, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суду в ході розгляду заяви не встановлено. Фактично всі доводи заявника зводяться до непогодження з процесуальними рішеннями. При цьому, суд враховує практику ЄСПЛ, яка свідчить про те, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими

Таким чином, приймаючи до уваги вищенаведені мотиви, приходжу до висновку, що в задоволенні заяви слід відмовити, оскільки в ході розгляду справи не здобуто належних доказів та не встановлено достатніх підстав для її задоволення.

Керуючись ст.ст. 8, 75, 80, 81 КПК України,

п о с т а н о в и в :

у задоволенні заяви про відвід судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_4 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1