Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07.08.2018 м. Київ
Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчої ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Подільського УП ГУ НП в м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0003045 від 05.08.2017 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , -
В С Т А Н О В И В:
Слідчий Подільського УП ГУ НП в м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_6 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання обґрунтовується тим, що 05.08.2018 р. приблизно о 18:30 годині ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в стані алкогольного сп`яніння знаходився в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , за місцем проживання свого товариша ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В цей же час, в приміщенні квартири також перебували ОСОБА_7 та їх спільний знайомий ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . В цей час між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виник конфлікт, під час якого ОСОБА_7 почав виганяти з дому ОСОБА_4 . Відмовляючись покинути приміщення квартири, у ОСОБА_4 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті виниклої неприязні, виник умисел на спричинення шкоди здоров`ю потерпілому ОСОБА_7 . Реалізуючи свій злочинний умисел, 05.08.2018 р. приблизно о 19:00 год., перебуваючи в приміщенні кімнати квартири АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 взяв у сусідній кімнаті ніж, після чого повернувся до кімнати, де перебував ОСОБА_7 та умисно наніс останньому один удар ножем у спину. Відповідно до довідки КМКЛШМД від 05.08.2018 р., внаслідок удару потерпілому ОСОБА_7 спричинено тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення грудної клітки зліва; лівобічний пневмоторакс. Проникаюче колото-різане поранення грудної клітки зліва; лівобічний гематорокс має ознаки тяжкого тілесного ушкодження, за ознакою небезпеки для життя. Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 121 КК України.
Органом досудового розслідування 06.08.2018 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченому ч.1 ст. 121 КК України.
Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , слідчий і прокурор вважають наступні ризики: переховування від органу досудового розслідування та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, на які вказують, що останній усвідомивши невідворотність покарання, оскільки за вчинення даного кримінального правопорушення передбачено позбавлення волі може зникнути від органу досудового розслідування та переховуватись, що, в свою чергу, призведе до неможливості закінчення розслідування та постановлення судового рішення в розумні строки. Крім цього, підозрюваний ОСОБА_4 не має постійного місця проживання у м. Києві та тісних соціальних зв`язків; незаконний вплив на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, на це вказує те, що підозрюваний знає потерпілого ОСОБА_7 , та свідків: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та може чинити тиск на останніх з метою зміни їх показань, які мають суттєве значення для кримінального провадження; крім цього, підозрюваний знає адреси проживання та контакти останніх. Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду.
З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим, слідчий звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.
У судовому засіданні слідчий внесене до суду клопотання підтримала, просила його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні щодо клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, наголосив на тому, що визнає вину у скоєному злочину та не має наміру приховуватись від слідства та суду. Захисник в судовому засіданні також заперечувала щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, надала суду інформацію з сайту Мінюсту України про працевлаштування підозрюваного та знаходження його на посадах директора одразу декількох фірм, просила відмовити в задоволенні клопотання слідчого та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши слідчого, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання у зв`язку з наступним.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових: -чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; -чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий; -чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом. Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній зазначив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.
Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Слідчий суддя встановив, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допитів свідків; протоколом допиту потерпілого, протоколами огляду місця події від 05.08.2018 року та іншими матеріалами клопотання в їх сукупності.
При цьому, посилання слідчого на те, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового слідства та/або суду так як він зареєстрований в іншій області та підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 8 років позбавлення волі, не є безумовною підставою для обрання запобіжного заходу відносно особи виключно у вигляді тримання під вартою.
У той же час, слідчий суддя вважає недоведеним матеріалами клопотання припущення слідчого, що підозрюваний може вчинювати незаконний вплив на потерпілого або перешкоджати проведенню досудового розслідування, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаного слідчому судді не надано, а відтак, такі твердження є лише припущеннями.
На переконання слідчого судді, слідчим в суді не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання існуючих ризиків і існує необхідність застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Об`єктивні дані про наявність таких обставин в матеріалах клопотання відсутні.
Таким чином, слідчим суддею встановлено, що відсутні підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому існує обставина, передбачена п.1,2 ч.1 ст.194 КПК України, з метою забезпечення виконання процесуальних обов`язків, існують підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки особи, та покладення на підозрюваного певних обов`язків відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України. Про такий висновок слідчий суддя приходить виходячи з підозри та даних про особу ОСОБА_4 .
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 202 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання слідчого Подільського УП ГУ НП в м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0003045від 05.08.2017 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , відмовити;
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22 години 00 хвилин по 08 години 00 хвилин наступної доби;
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:
-прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду у визначений час;
-не відлучатися з міста реєстрації проживання без дозволу слідчого, прокурора та суду;
-повністю утриматись від спілкування з особами анкетні дані яких, зазначені в поданому до суду клопотанні про застосування запобіжного заходу з додатками, окрім сторони захисту та обвинувачення;
Строк виконання покладених обов`язків рахувати 59 діб з дня постановлення ухвали;
Обов`язки покладаються на ОСОБА_4 на строк дії ухвали;
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 ;
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1