ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/5685/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"25" жовтня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0010583 відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні діяння, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

ВСТАНОВИВ:

16 жовтня 2018 року старший слідчий СВ Дарницького УПГУНП у м. Києві ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням погодженим з прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , якому оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий зазначив, а прокурор в судовому засіданні підтримав, що обґрунтованість підозри ОСОБА_6 , підтверджується протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення, огляду місця події, затримання, обшуку підозрюваного, протоколами допитів потерпілого, свідків, іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Також мають місце ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, що підтверджується тим, тяжкістю покарання яке загрожує ОСОБА_6 за вчинене кримінальне правопорушення, в разі доведеності вини останнього в судовому порядку, яке становить від пя`ти до восьмі років, що свідчить про ймовірність того, що підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки в разі доведення вини ОСОБА_6 у інкримінованих йому кримінальному правопорушенню останнього може бути засуджено до реальної міри покарання. Ризик незаконного впливу на свідків, з метою зміни ними показів та уникнення кримінальної відповідальності, має місце оскільки підозрюваному відомі адреси потерплого та свідків, підозрюваний свою вину у інкримінованих останньому діях не визнає, свідки та потерпіла не допитані слідчим суддею, а отже підозрюваний може вплинути на таких свідків та потерпілого з метою зміни ними показів для уникнення кримінальної відповідальності.

Підозрюваний в судовому засіданні, пояснив, що вину визнає, просив застосувати до нього запобіжний захід без обмеження воли, оскільки він доглядає батька, який знаходиться на сьогоднішній день у лікарні. Має також на утриманні неповнолітню дитину.

Захисник в судовому засіданні наголошував, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, не ухилявся від викликів до слідчого, проте за сімейними обставинами, хвороба батька, не зміг прибути до слідчого своєчасно. Просив застосувати до ОСОБА_6 запобіжних захід не пов`язаний з обмеженням волі.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає останнє законним, обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 2, 3, 4 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення; протоколом допиту потерпілого, яка описала викрадене майно, протоколами допитів свідків.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, джерелом якої є відповідні рішення, що будуть наведені далі, обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (IlgarMammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Оцінюючи докази, які обґрунтовують підозру ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що на час розгляду клопотання підозру можна вважати обґрунтованою.

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).

ОСОБА_6 має міцні соціальні зв`язки, має на утриманні неповнолітню дитину також доглядає батька.

Відомості про анкетні дані підозрюваного, які б надавали негативну характеристику останньому, матеріли клопотання не містять. Наявність на розгляді в суді обвинувального акту відносно підозрюваного за злочин проти власності, не може безумовно свідчити про негативну репутацію підозрюваного, оскільки це порушуватиме презумпцію невинуватості підозрюваного, що є неприпустимим, оскільки вину підозрюваного не доведено у встановленому законом порядку. Разом з тим, в разі визнання підозрюваного винним, ймовірним є можливе застосування до підозрюваного покарання у виді реального позбавлення волі, отже тому рівень ризику втечі хоч і не має високого ступеня, проте має місце.

Наявність ризику того, що підозрюваний, може незаконно впливати на свідків та потерпілого з метою зміни ними показів та уникнення кримінальної відповідальності, не може бути визнано на даній стадії процесу, оскільки прокурор не надав суду належного обґрунтування, яке б давало підстави достовірно припускати ймовірність його існування (Jarzynski проти Польщі, § 43).

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Тримання під вартою відповідно до статті 5 § 1 (с) має бути пропорційним заходом для досягнення зазначеної мети (Ladent проти Польщі, §§ 55-56).

Постанова про тримання під вартою повинна містити конкретні підстави і встановлювала точну тривалість такого заходу (Meloni проти Швейцарії, § 53).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov проти Росії, § 183; Lelievre проти Бельгії, § 97; Shabani проти Швейцарії, § 62).

Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).

Враховуючи наявність у підозрюваного, соціальних зв`язків, постійного місця реєстрація та проживання, слідчий суддя вважає, що застосування такого запобіжного заходу, як тимчасове утримання підозрюваного під вартою, не є доцільним для забезпечення кримінального провадження. Прокурором не доведено, що наявність ризику втечі має надзвичайно високий ступень, а інші ризики, як встановлено в судовому засіданні, відсутні.

Отже, слідчий суддя вважає, що для забезпечення належної поведінки підозрюваного, буде достатньо застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічні час доби. Відомості про наявність роботи та доходу у підозрюваного, навіть не офіційного,слідчому судді не представлені, такий захід буде пропорційним до легітимної мети запобіжного заходу. Крім того, для повного тимчасового контролю, необхідно зобов`язати підозрюваного прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою, не відлучатися з Черкаської області без дозволу слідчого прокурора або суду.

Керуючись ст.ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 206, 369-372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий судя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 60 днів в нічній час, період з 23.00 до 06.00 год.

Зобов`язати ОСОБА_6 протягом двох місяців прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою, не відлучатися з Черкаської області без дозволу слідчого прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання, утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками у кримінальному провадженню.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосовано більш суворий запобіжних захід.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: