ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/48/18
Провадження № 1-кс/210/1896/18

"31" серпня 2018 р. м. Кривий Ріг

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Дніпропетровської області радника юстиції ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні № 0001454, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.11.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
До Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, звернувся прокурор другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Дніпропетровської області радник юстиції ОСОБА_3 , з клопотанням у кримінальному провадженні № 0001454, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.11.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, про арешт майна, вилученого під час обшуку 28.08.2018, за адресою: АДРЕСА_1 , майно з метою забезпечення збереження речових доказів до винесення у кримінальному провадженні остаточного процесуального рішення.

Клопотання мотивоване наступним, що посадові особи ГУ ДФС Дніпропетровської області, зловживаючи службовим становищем сприяють незаконній діяльності групі осіб, що приводить до збитків державі в особливо великих розмірах у вигляді не надходження обов`язкових платежів.

Так, встановлено, що з відома та сприяння посадових осіб ГУ ДФС Дніпропетровської області на території Дніпропетровської області здійснює протиправну діяльність група осіб у складі ПП «Нафтатранссервіс» () та ТОВ «НК Газсервіс» (): ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , які розробили та впровадили незаконну схему щодо надання послуг з надання податкової вигоди третім особам та підприємствам реального сектору економіки шляхом проведення безтоварних операцій, формуючи при цьому видимість законності проведених операцій між підконтрольними фіктивними підприємствами та підприємствами реального сектору економіки, оформлюючи відповідні документи, які посвідчують нібито придбання продукції, що в свою чергу дозволяє підприємствам групи формувати фіктивний податковий кредит та отримувати готівкові кошти, які в подальшому передаються посадовим особам підприємств реального сектору економіки за відрахуванням певного відсотку за надані послуги з конвертації грошових коштів. В свою чергу, співробітники Державної фіскальної служби у Дніпропетровської області, використовуючи надані службові повноваження, здійснюють контроль та недопущення в подальшому позапланових перевірок щодо вказаних суб`єктів господарювання, за що систематично отримують від них неправомірну вигоду у вигляді проценту від конвертованих грошових коштів.

Так, ПП «Нафтатранссервіс» імпортовані паливно-мастильні матеріали (далі за текстом ППМ) реалізовує через власну мережу автозаправних станцій громадянам за готівку, у зв`язку з чим на підприємстві формуються значні грошові кошти у готівковій формі. Частина даних готівкових коштів використовується у злочинній схемі з ухилення від оподаткування шляхом проведення безтоварних операцій з підприємствами реального сектору економіки, при цьому здійснюється безготівковий перерахунок грошових коштів на розрахунковий рахунок ПП «Нафтатранссервіс», а останнім наявні готівкові грошові кошти, за виключенням відсотку у розмірі 5-10% за надані послуги (переведення грошових коштів з безготівкової форми в готівку), передають посадовим особам підприємств реального сектору економіки.

На підставі постанови від 14.03.2018 про призначення дослідження (лист від 14.03.2018 № 17/2-534-вих.18) відділом фінансових розслідувань Управління боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом ГУ ДФС України у Дніпропетровській області проведено аналітичне дослідження від 11.04.2018 №12/04-36-16-02-10/30442560 фінансово-господарської діяльності ПП «Нафтатранссервіс» () щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму або фінансування розповсюдження зброї масового знищення, та/або інших правопорушень за період 01.01.2017 по 28.02.2018.

Відповідно до аналітичного дослідження 11.04.2018 № 12/04-36-16-02-10/30442560 встановлено декларування ПП «Нафтатранссервіс» взаємовідносин з покупцями ТОВ «СУВ-ТРАНС» (), ТОВ «ЕВРО-СУВ-ТРАНС» () та іншими суб`єктами господарської діяльності щодо постачання бензину, дизпалива та скрапленого газу у період з 01.01.2017 по 28.02.2018 на загальну суму 7 614 792,25 грн. (в т.ч ПДВ 1 269 132,72 грн.). Проведеним аналізом встановлено декларування придбання ТОВ «СУВ-ТРАНС» (), ТОВ «ЕВРО-СУВ-ТРАНС» () та іншими суб`єктами господарської діяльності, палива (бензину, зрідженого газу, дизпалива), при цьому не встановлено декларування їх подальшої реалізації. В т.ч. не встановлено декларування подальшої реалізації паливно-мастильних матеріалів за номенклатурою та в обсягах задекларованої поставки від ПП «Нафтатранссервіс» ().

Відповідно до вказаного аналітичного дослідження встановлено, що діяльність ТОВ «СУВ-ТРАНС» (), ТОВ «ЕВРО-СУВ-ТРАНС» () та інших суб`єктів господарської діяльності характеризується невідповідністю номенклатури придбання та реалізації, яке за незначних показників наявності трудових та матеріальних ресурсів, відсутності транспортних засобів, зумовлює ризик можливості здійснення безтоварних операцій на окремих ланках ланцюгів постачання від ПП «Нафтатранссервіс» () через ТОВ «СУВ-ТРАНС» (), ТОВ «ЕВРО-СУВ-ТРАНС» () та інших суб`єктів господарської діяльності до підприємств реального сектору економіки.

Окрім вище викладеного, згідно протоколу № 3449нт/39/103-2018 від 19.06.2018 про проведені негласні слідчі (розшукові) встановлено, що посадові особи ПП «Нафтатранссервіс» () здійснили безтоварні операцій, щодо реалізації паливо-мастильних матеріалів в адресу ТОВ «Проектмонтажсервіс» () в наслідок чого забезпечили ТОВ «Проектмонтажсервіс» () ухилення від сплати податків, шляхом формування податкового кредиту.

Відповідно до рапорту о/у УЗЕ в Дніпропетровській області ДЗЕ НП України ОСОБА_8 від 08.08.2018 встановлено, що членом злочинної схеми являється директор ТОВ «Проектмонтажсервіс» () являється ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, в ході досудового розслідування на підставі ухвали слідчого судді 13.08.2018 прокурором управління процесуального керівництва прокуратури області проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично ОСОБА_10 .

В ході проведення обшуку виявлено та вилучено наступні речі, які прямо не були передбачені ухвалою слідчого судді на проведення обшуку:

-печатка ТОВ «БФ Трейдінг КР» ІПН 39099508;

-видаткова накладна №397 від 14.06.2017 та рахунок на оплату №531 від 13.06.2017 ТОВ «Риф»;

-договір № 17 /06/4 від 134.06.17 між ТОВ «Промтехнологія`та ТОВ «Риф»;

-рахунок на оплату №108 від 21.04.2017, ТОВ «АТЦ-Мрія», акт надання послуг №137 від 30.04.2017 ТОВ «АТЦ-Мрія», рахунок на оплату №124 від 30.04.2017, акт надання послуг № 137від 30.04.2017, ТОВ «АТЦ-Мрія», рахунок на оплату № 124 від 01.04.2017, акт надання послуг №121 від 30.04.2017;

-рахунок на оплату № 102 від 01.03.2017 ТОВ «АТЦ-Мрія» та ТОВ «Учбовий регіональний центр»;

-рахунок на оплату № 92 від 01.03.2017 ФОП « ОСОБА_11 », акт надання послуг № 90 від 31.03.2017;

-видаткова накладна № 1044 від 21.04.2017 ПАТ «Криворізький суриковий завод»;

-аркуші паперу формату А-4 з відтисками печатки ТОВ «Проектреммонтаж».

Підставою для вилучення даного майна та документів стала отримана під час проведення негласних (слідчих) розшукових дій інформаціящодо взаємовідносини між ПП «Нафтотранссервіс» з невідомим підприємством, тобто, вилучені документи та речі можуть містити відомості, які будуть використані як докази в ході досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

В разі повернення тимчасово вилученого майна власнику, існує реальна загроза знищення відомостей, які містяться у вказаних речах та документах та можуть бути в подальшому використані як докази у кримінальному провадженні.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди
Разом із тим, згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Таким чином, матеріальні об`єкти, що вилучені під час проведення обшуків за вказаними вище адресами, підлягають арешту.
Відповідно до п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 2, ч.ч. 3, 5, 6 ст.170 КПК України накладення арешту на майно необхідно з метою збереження речових доказів, забезпечення конфіскації майна, як можливого виду покарання за вчинення підозрюваними кримінальних правопорушень, а також відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінальних правопорушень (цивільний позов).
У судовому засіданні прокурор другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Дніпропетровської області молодший радник юстиції ОСОБА_12 , присутній не був, подав через канцелярію суду заяву в якій просив клопотання задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходить до висновку, що у задоволення вказаного клопотання необхідно відмовити.

Відповідно до ч. 2 статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1)збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім того, відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до вимог ч.2, ч.3, ч.4 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до вимог ч.2, ч.3, ч.4 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

З ч.7 статті 236 КПК України вбачається, що вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
З ч.5 ст.171 КПК України вбачається, що у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

В рішенні Європейського суду з прав людини по справі Жушман проти України було, крім іншого, зазначено, що було порушено ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за якою кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
В рішенні ЄСПЛ по справі «Ісмаілов проти Росії» від 06.11.2008 р. Судом наголошується, що при вирішенні питання про арешт майна необхідно дотримуватися ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична і юридична особа має право мирно володіти своїм майном.
На суду вилучення майна, яке зазначене в клопотанні прокурора не реалізує мету кримінального процесуального інституту арешту майна.
За таких обставин клопотання прокурора не підлягає задоволенню.
Згідно ст. 16 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.
В ст. 13 Конвенції визначено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Виходячи з вищевикладеного, суд позбавлений вирішити позитивно клопотання слідчого, так як сам прокурор не довів і не зазначив обставини щодо можливого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження речей, на які він просить накласти арешт.
Крім того, посилання прокурора на підставу задоволення клопотання про арешт майна як на тимчасово вилучене майно не є підставою для задоволення клопотання, оскільки в матеріалах відсутні будь-які доказ, що стосовно них існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що вони є доказом злочину, підлягають спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна, відсутнє також посилання на те, за якими даними документи та речі, щодо діяльності ТОВ «Проектмонтажсервіс» () мають відношення до кримінального провадження № 0001454, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України. Крім того, відповідно до матеріалів вказаного кримінального провадження, обставини стосуються діяльності ПП «Нафтотранссервіс» і ніяким чином не стосуються фінансово-господарської діяльності між ТОВ «Проектмонтажсервіс», ТОВ «БФ Трейдінг КР», ТОВ «Риф», ТОВ «АТЦ-Мрія», ФОП « ОСОБА_11 », ПАТ «Криворізький суриковий завод», а отже не можуть бути доказами у вказаному кримінальному провадженні та відповідно арешту не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Дніпропетровської області радника юстиції ОСОБА_3 про накладення арешту на майна, вилучене під час обшуку 28.08.2018, за адресою: АДРЕСА_1 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1