Справа № 627/1191/16-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.06.2018смт. Краснокутськ

Слідчий суддя Краснокутського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Краснокутськ Харківської області клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно ,

в с т а н о в и в :

В червні 2018 року ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна .

В клопотанні ОСОБА_3 вказав , що в провадженні СВ Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0000484 за ознаками кримінального правопорушення , передбаченого ч.4 ст.296 КК України. Ухвалою слідчого судді від 30.08. 2016 р. накладено арешт на автомобіль ВАЗ 21063 д.н.з. НОМЕР_1 , власником якого є заявник. На думку заявника автомобіль арештовано з порушенням норм чинного законодавства , рішення по справі не прийнято на протязі 2 років та можливі слідчі дії проведені. На думку, заявника потреба в подальшому арешті майна відпала , оскільки заявник не може розпорядитися своєю власністю , прохав скасувати арешт на майно.

У судове засідання заявник не з`явився , подав заяву слухати справу у його відсутність, клопотання просив задовольнити.

Слідчий та прокурор до суду не з`явилися , подали заяви про розгляд справи у їх відсутність , прохали вирішити клопотання на розсуд суду.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання , дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно зі статтею 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 03.06.2016р. «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України , до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України, У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно із положеннями ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

В судовому засіданні встановлено, що 13 липня 2016 року до Краснокутського ВП Валківського ВП ГУНП в Харківській області надійшло телефонне повідомлення чергового лікаря Краснокутської ЦРЛ про те, що до лікарні звернулися ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 з тілесними ушкодженнями , які отримані з травматичної зброї.

З даного приводу відкрите в кримінальне провадження, зареєстроване в ЄРДР за №0000484 від 13.07.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України України, по факту хуліганства .

Згідно протоколу огляду місця події від 13.07.2016 року , слідчим оглянуто автомобіль ВАЗ 21063 д.н.з. НОМЕР_1 ., власником якого , згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу , є ОСОБА_3 , на задніх пасажирських дверях маються пошкодження зовні схожі на пошкодження від вогнепальної зброї.

Ухвалою слідчого судді Краснокутського районного суду Харківської області від 30.08.2016 р. накладено арешт на вище вказаний автомобіль .

Згідно висновку комплексної експертизи зброї та експертизи з дослідження вибухових речовин від 14.12.2017 року підтверджується пошкодження задніх дверей і правої внутрішньої фари автомобіля ВАЗ 21063 д.н.з. НОМЕР_1 , де є п`ять вогнепальних пошкоджень,які спричинені в результатів 2 або 3 пострілів спричинені шротом , вистріляним у складі множинного снаряду з гладко ствольної зброї.

Суд вважає , що клопотання власника майна ОСОБА_3 підлягає задоволенню , оскільки, на думку суду, в подальшому в застосуванні арешту майна відпала потреба , стороною обвинувачення не надано доказів, які б вказували на необхідність подальшого арешту автомобіля з метою забезпечення речових доказів. Не надано доказів того, що на даний час з арештованим автомобілем проводяться певні слідчі дії, повідомлення про підозру жодній особі по справі не вручено, цивільний позов потерпілою стороною не заявлений та санкцією статті ст.296 КК України додатковий вид покарання, як конфіскація майна, не передбачено.

З урахуванням викладеного, арешт підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 174,376 КПК України, слідчий суддя, -

постановив :

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно - задовольнити .

Арешт, накладений , згідно ухвали слідчого судді Краснокутського районного суду Харківської області від 30.08.2016 р. у кримінальному провадженні №0000767 на автомобіль ВАЗ 21063 д.н.з. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_3 , - скасувати

Вказаний автомобіль повернути власнику майна , згідно зберігальної розписки .

Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_7