У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 вересня 2018 р. Черкаський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси заяву прокурора ОСОБА_3 про відвід судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 695/2083/16-к за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

28 серпня 2018 року прокурором ОСОБА_3 заявлено відвід судді ОСОБА_6 , який є головуючим у кримінальному провадженні № 695/2083/16-к за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

В судовому засіданні прокурором ОСОБА_3 , підставами для відводу зазначено те, що, на його думку , суддя ОСОБА_6 при розгляді кримінального провадження, безпідставно відмовив у призначенні повторної експертизи відеозвукозапису, чим порушує принцип змагальності.

Наведені обставини, на думку сторони обвинувачення, викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_6 .

Обвинувачений та його захисник просили відмовити у задоволення заяви про відвід.

В судове засідання не з`явився суддя ОСОБА_6 , який про місце, дату та час розгляду заяви про відвід повідомлявся належним чином, проте його неявка не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали заяви про відвід, суд приходить до наступного висновку.

Пунктом 4 частини 1 статті 75 КПК України передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства, додержуватися присяги судді та дотримуватися правил суддівської етики.

При цьому відповідно до положень ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Відповідно до положень ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням, зокрема суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Згідно з положеннями ст. 332 КПК суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи.

Враховуючи викладене, суд не мав імперативного обов`язку призначати у кримінальному провадженні повторну експертизу відеозвукозапису.

При цьому не погодження з процесуальними рішеннями, ухваленими судом, само по собі не може бути підставою для відводу судді.

Відповідно до ст. 392 КПК України заперечення проти ухвал, які не підлягають окремому оскарженню, можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою вказаної статті.

Крім того, щодо неупередженості судді необхідно зазначити наступне.

Практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах «П`єрсак проти Белгії від 01.10.1082 р.; «Де Куббер проти Бельгії» від 26.10.1984 р). Об`єктивний критерій безсторонності полягає в тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність судді. Таких у заяві про відвід прокурором наведено не було.

Суб`єктивний критерій безсторонності полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі № 5-15п12 (ухвала від 01.03.2012 року).

У заяві про відвід не наведено жодних фактів, які би доводили, що суддя ОСОБА_6 особисто зацікавлений у ході справи, не зазначено будь-яких його прихильностей чи уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. Не встановлено таких обставин і судом при розгляді заяви.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 75-81 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви прокурора ОСОБА_3 про відвід судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 695/2083/16-к за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1