справа № 208/4595/17
№ провадження 1-кс/208/1598/18
УХВАЛА
Іменем України

29 серпня 2018 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , представника володільця майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання Криничанської районної державної адміністрації Дніпропетровської області про скасування арешту майна в межах кримінального провадження № 0000426 від 15.06.2017 року за ч.1 ст. 197-1 КК України, -
встановив:
Криничанська РДА звернулась до слідчого судді Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області з клопотанням щодо скасування арешту земельної ділянки, що розташована на території Биківської сільської ради Криничанського району за межами населеного пункту у контурі 7, кадастровий номер суміжної земельної ділянки :01:001:0443, площею 47,2450 га. На обґрунтування своїх вимог зазначила, що ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м. Дніпродзержинська від 04.09.2017 року у справі № 208/4595/17 задоволено клопотання слідчого СВ Камянського ВП ГУНП в Дніпропетровській області про накладення арешту на земельну ділянку, що розташована на території Биківської сільської ради Криничанського району за межами населеного пункту у контурі 7, площею 47,2450 га та посів соняшнику на вказаній земельній ділянці шляхом заборони розпорядження зазначеним майном. На протязі 2017 - 2018 років до Криничанської районної державної адміністрації зверталися громадяни України із клопотаннями про надання вказаної ділянки в оренду, однак, з урахуванням існування вищевказаної ухвали суду про накладення арешту, Криничанська райдержадміністрація не мала законних підстав для вирішення питання про передачу вказаних земельних ділянок у користування, що призвело до того, що на протязі 2016-2018 років Биківська сільська рада Криничанського району, на території якої знаходиться арештована земельна ділянка, не отримувала оренду плату. За тривалий час розслідування кримінального провадження № 0000426 жодній особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення повідомлено не було, тому, на думку заявника, у подальшому арешті земельної ділянки відпала потреба.
У судовому засіданні представник Криничанської РДА підтримала клопотання з підстав, зазначених у його мотивувальній частині. Прокурор у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання.
Вислухавши представника володільця майна, прокурора, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше. Ст. 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Кримінальне провадження за фактом можливого незаконного заволодіння земельною ділянкою було порушено 15.06.2017 року за № 0000426 з правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 197-1 КК України. За тривалий час досудового розслідування, слідчим та прокурором не було зібрано достатньої кількості відомостей, які могли б бути підставою для повідомлення про підозру певних осіб, закінчення досудового розслідування та скерування вказаного кримінального провадження до суду з обвинувальним актом. Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами Криничанської РДА щодо відсутності підстав продовження застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна. Для утримання певного майна державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина, яка наразі, після проведення досудового розслідування, відпала.
Крім того, на підставі вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Так, у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Зокрема, як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.), ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним. На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 174, 175, 369-372 КПК України, слідчий суддя -
ухвалив:
Клопотання Криничанської районної державної адміністрації Дніпропетровської області - задовольнити.
Арешт, накладений в межах кримінального провадження № 0000426 від 15.06.2017 за ч.1 ст. 197-1 КК України на земельну ділянку, що розташована на території Биківської сільської ради Криничанського району за межами населеного пункту у контурі 7, кадастровий номер суміжної земельної ділянки :01:001:0443, площею 47,2450 га - скасувати.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1