Справа 288/1227/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2018 року . смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

потерпілого - ОСОБА_6 ,

представника потерпілого - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в смт. Попільня Житомирської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000248 від 07 липня 2017 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 ,

що обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 125 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Попільнянського районного суду Житомирської області знаходиться обвинувальний акт та додані до нього матеріали у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , що обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 125 КК України.

В судовому засіданні 11.07.2018 року представник потерпілого ОСОБА_6 - ОСОБА_7 заявила клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи.

Потерпілий ОСОБА_6 підтримав дане клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник заперечували проти задоволення даного клопотання, оскільки це є затягування розгляду справи.

Прокурор підтримав дане клопотання частково, тобто просив призначити комісійну судово-медичну експертизу на вирішення якої поставити наступні питання: визначити ступінь тяжкості тілесних ушкоджень потерпілого ОСОБА_6 , які були отримані 07.07.2017 року і чи могли такі тілесні ушкодження утворитись шляхом нанесення ударів битою.

Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду, вивчивши матеріали кримінального провадження, зокрема висновок експерта, заслухавши думку судово-медичного експерта ОСОБА_8 , приходить до висновку, що дане клопотання не підлягає задоволенню виходячи із слідуючого.

У висновку експерта № 160 від 13.09.2017 року та медичної картки стаціонарного хворого № 2043, зазначено, що діагноз заключний клінічний - закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, множинні забої, гематоми обличчя. У висновках експерт вказує, що у ОСОБА_6 виявлено тілесні ушкодження, які є легкими тілесними ушкодженнями. Діагноз «струс головного мозку» виставлений на підставі об`єктивних скарг хворого, не підтверджений достовірною неврологічною симптоматикою, об`єктивними медичними даними, а тому при оцінці ступеня тяжкості тілесних ушкоджень до уваги не приймається.

Медична картка стаціонарного хворого № 2043 форма 003/о затверджена Наказом Міністерства охорони здоров`я України 14.02.2012 року № 110 є офіційним документом в якому вказується діагноз хворого, проведене лікування та інша інформація щодо стану здоров`я хворого.

В амбулаторній картці потерпілого ОСОБА_6 неврологом вказується діагноз: «струс головного мозку», але у медичній картці стаціонарного хворого № 2043 також цей діагноз зазначається і він був відомий при проведенні судово-медичної експертизи.

В судову засіданні 11.07.2018 року допитаний судово-медичний експерт ОСОБА_8 , який підтвердив висновок судово-медичної експертизи та дав роз`яснення по даному висновку щодо нанесених тілесних ушкоджень. Крім того, ОСОБА_8 пояснив, що термін перебування потерпілого в медичному закладі не може впливати на ступінь тяжкості тілесних ушкоджень, а саме: термін перебування потерпілого в лікарні визначається лікувальним лікарем.

Крім того, в судовому засіданні, за клопотанням представника потерпілого ОСОБА_6 - ОСОБА_7 витребовувалась медична картка стаціонарного хворого № 2043 та допитувався лікувальний лікар ОСОБА_9 , який також пояснив які тілесні ушкодження були у потерпілого ОСОБА_6 . При допиті даного свідка у потерпілого, представника потерпілого та прокурора не виникало питань щодо наявності у потерпілого струсу головного мозку.

Стаття 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачає, що судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ та процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Частина 1 ст. 242 КПК України передбачає, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Отже, в ході досудового розслідування по даному кримінальному провадженню було проведено судово-медичну експертизу з метою встановлення тяжкості тілесних ушкоджень, які отримав потерпілий ОСОБА_6 .

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», в ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження.

В своєму висновку експерт чітко вказав, які були виявлені тілесні ушкодження у потерпілого і дані тілесні ушкодження відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень з короткочасним розладом здоров`я, що й підтвердив у судовому засіданні.

Таким чином, у суду не виникає сумнівів у правильності висновку експерта, так як експертиза була проведена експертом, який має відповідну кваліфікацію.

Частинами першою-другою та шостою ст. 22 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченим цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання, подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об «активність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини, суд не може сприяти а ні стороні захисту, а ні стороні обвинувачення у зібранні нових доказів під час судового розгляду провадження для обґрунтування або спростування обвинувачення.

Крім того, під час досудового розслідування відповідне клопотання стороною захисту не заявлялося, хоча докази збираються саме на цій стадії кримінального провадження і надаються суду для їх безпосереднього оцінювання. Усі дії щодо збирання доказів, які підлягають наданню суду, за загальним правилом здійснюється саме під час досудового розслідування. Клопотань під час відкриття матеріалів досудового розслідування заявлено не було. У разі відмови органів досудового розслідування у задоволенні клопотань учасників судового провадження, така відмова може бути оскаржена, в тому числі з підстав відмови у призначенні відповідної судової експертизи, слідчому судді.

Отже, суд вважає, що призначення комісійної судово-медичної експертизи призведе до необґрунтованого затягування строків розгляду кримінального провадження.

Таким чином, клопотання не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 22, 242, 332, 369, 371 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника потерпілого ОСОБА_6 ОСОБА_7 про призначення комісійної судово-медичної експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1