УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 липня 2018 року м.Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006699 від 19 червня 2018 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ніжин Чернігівської області, громадянина України, українця, з повною загальною середньою освітою, не одруженого, який працює технічним працівником КП «Спорт для всіх», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури № 10 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні № 0006699 від 19 червня 2018 року.
В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що ОСОБА_5 у період часу з 16.06.2018 по 18.06.2018 проник до кабінету №3 Державного архіву м. Києва, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул.. О.Теліги 23, звідки таємно викрав 3 монітори «Філіпс», чим спричинив майнову шкоду у сумі 5378 грн.
Як вбачається з матеріалів клопотання, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення або незаконно впливати на свідка ОСОБА_6 , свідка ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_8 , потерпілого ОСОБА_9 , представника потерпілого ОСОБА_10 , шляхом погроз, вмовляння, морального тиску з метою зміни показів, що мають істотне значення для кримінального провадження, у зв`язку з чим застосувати більш м`які запобіжні заходи не є можливим.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, з підстав зазначених у ньому та просив його задовольнити.
Підозрюваний просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби.
Слідчий суддя, вислухавши сторони кримінального провадження, розглянувши надані суду матеріали приходить до наступного висновку.
У провадженні СВ ВП № 2 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження за № 0006699 від 19 червня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
30 липня 2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових: доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий; чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ст.178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст.177 КПК ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.
Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, вважає підозру, пред`явлену ОСОБА_5 обґрунтованою, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме протоколами допиту свідків та іншими матеріалами в їх сукупності.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Разом з тим, відповідно до практики ЄСПЛ з плином часу ризики, які існували на момент застосування запобіжного заходу, значно зменшуються або ж взагалі зникають.
З огляду на зазначене слідчий суддя відмічає, що існують ризики того, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зазначені чинники у сукупності з покаранням, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, приводять до переконання, що ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду є реальним.
Крім того, враховуючи, що інкримінований злочин вчинений з корисливих мотивів, що ОСОБА_5 офіційного та стабільного джерела доходів не має, тобто не виключено, що здійснення злочинної діяльності було єдиним способом заробітку, слідчий суддя вважає, що ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення є достатньо високим.
У той же час слідчим та прокурором надано дані на підтвердження ризику, що підозрюваний може здійснити незаконний вплив на потерпілого та свідків.
За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.
Відповідно до ч.2 ст.181 КПК запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосований лише у разі, якщо особа підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Інкримінований підозрюваному злочин передбачає застосування такого покарання, оскільки за вчинене кримінальне правопорушення встановлене покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Отже, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, існуючі ризики приводять слідчого суддю до переконання, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки ОСОБА_5 .
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що встановлені обставини є достатніми для застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби.
Керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006699 від 19 червня 2018 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на нього такі обов`язки:
- не залишати приміщення будинку за адресою: АДРЕСА_2 з 21 год 00 хв по 06 год 00 хв наступної доби;
- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_5 .
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії даної ухвали встановити по 30 вересня 2018 року включно, але в межах строку досудового розслідування.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1