Справа № 192/504/18
Провадження № 1-кп/192/150/18
У Х В А Л А

27.08.2018 року Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Солоне, обвинувальний акт в кримінальному провадженні №0000126, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 лютого 2018 року відносно ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_4 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.2 ст.185 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених: ОСОБА_4 , ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою від 13 серпня 2018 року Департамент житлово - комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації було визнано цивільним позивачем в рамках кримінального провадження №0000126. Також було визнано явку представника Департамента житлово - комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації в судове засідання обов`язковою для надання пояснень з приводу заявленого цивільного позову про солідарне стягнення з обвинувачених завданої матеріальної шкоди в загальному розмірі 1 507 540 гривень.

Ухвалою суду було роз`яснено, що у разі неповідомлення суду про неможливість явки до суду, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України.

В судове засідання обвинувачений ОСОБА_3 не з`явився. Згідно наданої довідки перебуває на стаціонарному лікуванні в КЗ «Дніпропетровська міська клінічна лікарні № 21» з 23 серпня 2018 року.

Представник цивільного позивача в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Суд, вважає, що за таких обставин є підстави для відкладення судового розгляду з посиланням на наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Враховуючи те, що для всебічного, повного та об`єктивного встановлення всіх обставин справи суду необхідно вислухати відповідні пояснення представника цивільного позивача з приводу заявленого позову, а також необхідно роз`яснити сторонам їх права та обов`язки щодо подання доказів, подання клопотань, вислухати їх особисті пояснення по суті заявленого цивільного позову, тому суд вважає, що неявка представника цивільного позивача в судове засідання перешкоджає вирішенню спору, у зв`язку з чим його явку слід повторно визнати обов`язковою.
Крім того, згідно ст.ст. 143, 144 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф. Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 148 ЦПК України встановлено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; 5) порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу.
З урахуванням того, що ухвалою суду від 13 серпня 2018 року представник Департамента житлово - комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації був викликаний до суду, його явка була визнана судом обов`язковою, проте останній в суд не з`явився, причини своєї неявки суду не повідомив, тому суд вважає за необхідне застосувати заходи процесуального примусу у вигляді штрафу за невиконання процесуальних обов`язків, а саме: за неявку в судове засідання та не неповідомлення суду про неможливість такої явки.
Частиною 6 ст. 148 ЦПК України передбачено, що суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, щодо якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. ст. 128 КПК України, ст. ст. 72,102, 143-144,148,223, 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Повторно визнати явку представника Департамента житлово - комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації в судове засідання обов`язковою для надання пояснень з приводу заявленого позову.

Застосувати до Департамента житлово - комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації заходи процесуального примусу у виді штрафу.

Стягнути з Департамента житлово - комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації (49004, м. Дніпро, проспект Олександра Поля, буд.2, ) в дохід Державного бюджету України 5 286 (п`ять тисяч двісті вісімдесят шість) гривень 00 копійок за невиконання процесуальних обов`язків.

Розгляд справи відкласти до 19 вересня 2018 року на 13 годину 00 хвилин.

Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, зловживання процесуальними правами представником учасника справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині застосування заходів процесуального примусу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення безпосередньо до Апеляційного суду Дніпропетровської області.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складений 27 серпня 2018 року.

Головуючий: суддя ОСОБА_1