Справа № 198/629/18
У Х В А Л А
іменем України

18.09.18 року слідчий суддя Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , вивчивши клопотання слідчого СВ Юр`ївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Павлоградської місцевої прокуратури в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000074 від 10.07.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

17.09.2018 року слідчий СВ Юр`ївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Павлоградської місцевої прокуратури в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна, яке передано слідчому судді ОСОБА_1 до розгляду 17.09.2018 року о 16-47 год. (ас. 26, 27).

Згідно даного клопотання вбачається, що слідчим ОСОБА_2 здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000074, внесеному до ЄРДР 10.07.2018 року, за фактом того, що невстановлені особи протягом 2018 року здійснили самовільне захоплення земельної ділянки державної форми власності на території Юр`ївського району Дніпропетровської області поблизу с. Сокільське та використовують зазначену земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (ас. 6).

З метою збереження речових доказів, якими, згідно постанови слідчого від 14.09.2018 року в даному кримінальному провадженні визнано комбайн John Deere, р/н НОМЕР_1 , вантажний автомобіль ГАЗ-53, р/н НОМЕР_2 , вантажний автомобіль ГАЗ-53, р/н НОМЕР_3 та насіння соняшника вагою 1490 кг, слідчий просив накласти арешт на вищевказане майно, яке зберігається на території ТОВ «ВАК - Агро» за адресою вул. Робоча, 1 с. Новочорноглазівське Юр`ївського району Дніпропетровської області шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування останнім.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, приходить до висновку про необхідність повернення такого прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та / або користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. При цьому арешт майна допускається, в тому числі, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Вимоги, яким повинно відповідати клопотання про арешт майна викладені в ст. 171 КПК України, при цьому, якщо слідчий суддя встановить, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, він повертає його прокурору та встановлює строк в 72 години, або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Порядок розгляду клопотання про арешт майна врегульований ст. 172 КПК України.

Так, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня його надходження до суду за участю слідчого та / або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З аналізу вищевказаних норм вбачається, що власник майна повинен бути повідомлений про час та місце розгляду клопотання про арешт майна належним чином.

Окрім того, п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України зобов`язує слідчого, прокурора зазначати в клопотанні про арешт майна документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Однак, з матеріалів клопотання не вбачається хто є власником майна, арешт на яке просить накласти слідчий, а окрім того, в клопотанні не зазначені конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження таким майном будь якими третіми особами.
Не дивлячись на те, що слідчий просить накласти арешт на два транспортних засоби (вантажний автомобіль ГАЗ-53, р/н НОМЕР_2 , вантажний автомобіль ГАЗ-53 р/н НОМЕР_3 ) та зернозбиральну машину (комбайн John Deere, р/н НОМЕР_1 ) останнім до клопотання не долучено доказів про реєстрацію вказаних транспортних засобів та зернозбиральної машини за будь якими особами, при цьому наявні в матеріалах клопотання ксерокопії двох свідоцтв, одне з яких про реєстрацію машини, а інше про реєстрацію транспортного засобу, виготовлені вкрай неякісно та є такими, що неможливо прочитати.
Окрім того, є незрозумілим чому до клопотання долучено лише два свідоцтва про реєстрацію машини та транспортного засобу, в той час як арешт слідчий просить накласти на два транспортних засоби та зернозбиральну машину (комбайн).
Відтак, в клопотанні слід зазначити документи які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження таким третіми особами; відомості про власників транспортних засобів (автомобілів) та комбайну; надати до клопотання документи про реєстрацію транспортних засобів та комбайну.
З огляду на наведені обставини, стислі строки розгляду клопотання, а також обов`язок повідомити власника майна, третіх осіб, в користуванні, володінні та розпорядженні яких перебуває майно про час та місце розгляду клопотання слідує висновок, що орган, який звертається до суду з відповідним клопотанням має зазначати в ньому номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти, якщо така відома, для дотримання слідчим суддею процесуальних норм в частині повідомлення особи про розгляд клопотання та можливості взагалі розглянути таке клопотання з дотриманням норм КПК України.
Натомість клопотання про арешт майна не містить будь яких засобів зв`язку по яким власники майна, треті особи у володінні, користуванні чи розпорядженні яких перебуває майно могли би бути оперативно повідомленими про час та місце розгляду такого клопотання, в зв`язку з чим слідчий суддя позбавлений можливості виконати процесуальні норми щодо повідомлення особи про час та місце розгляду клопотання, а відтак, в свою чергу, розглянути клопотання з дотриманням норм КПК України.
Відповідно до ст. 9 КПК України під час кримінального провадження слідчий суддя, прокурор, слідчий зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України, вимог інших актів законодавства. У випадках коли положення цього Кодексу не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Враховуючи, що розгляд даного клопотання без належного повідомлення про час та місце розгляду такого власників майна, третіх осіб, у володінні, розпорядженні чи користуванні яких перебуває майно буде очевидним порушенням їх прав на захист, слідчий суддя вважає, що за такої умови клопотання не може бути розглянуто по суті, не зважаючи на відсутність в ст. 171 КПК України даної підстави для повернення його для усунення недоліків.

Прийняття такого рішення, на переконання слідчого судді, повністю узгоджується з забезпеченням загальних засад кримінального провадження - п.п. 13, 14, 15 ч. 1 ст. 7 КПК України (забезпечення права на захист, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні судом їх переконливості, доступ до правосуддя).

Так, відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України клопотання повинно містити перелік і види майна, що належить арештувати.

З клопотання вбачається, що слідчий просить накласти арешт на насіння соняшника вагою 1490 кг.

Разом з тим, слідчим в клопотанні не зазначено та до клопотання, на підтвердження викладених в ньому обставин, не додано жодного доказу стосовно того, яким чином встановлено вагу насіння соняшника, а саме 1490 кг. Будь які докази щодо способу встановлення точної ваги насіння соняшника в матеріалах доданих до клопотання відсутні (акт зважування, тощо).

Також, в клопотанні відсутні будь які ознаки такого насіння, як - то: сорт, вид, клас, вартість, тощо, що є необхідним для ідентифікації майна, яке підлягає арешту.

Відтак, слідчий суддя вважає, що наведене у клопотанні формулювання предмету яке слід арештувати у вигляді насіння соняшника не дає можливості визначитись із чітким предметом такого майна, що не узгоджується з вимогами ст. 171 КПК України та позбавляє можливості визначити порядок виконання ухвали, проведення конкретних дій, направлених на збереження цілісності і вартості даного майна.

Отже, в клопотанні слід зазначити вищевказані відомості та докази на підтвердження встановлення точної ваги насіння соняшника.

На порушення вимог ст. 171 КПК України слідчим до клопотання не додано докази щодо документального підтвердження дій останнього стосовно тимчасового вилучення майна, з дотриманням вимог ст. 168 КПК України, наявності відповідного протоколу в якому зафіксовано факт вилучення майна, надання копії останнього, особі у якої вилучено майно або її представнику, а тому до клопотання слід надати такі докази.

Суд звертає увагу прокурора на те, що самовільне зайняття земельної ділянки є злочином з матеріальним складом, який вважається закінченим з того моменту коли особа фактично заволоділа земельною ділянкою або розпочала її протиправну експлуатації (освоєння), завдавши цим власнику земельної ділянки або її законному володільцю значної шкоди. Кількісний аспект цієї криміноутворюючої ознаки дозволяє відмежувати злочинне самовільне зайняття земельної ділянки без обтяжуючих обставин від відповідного адміністративного проступку за ст. 53-1 КУпАП.

Згідно з чинним законодавством розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі, територіальним громадам внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, проводиться Держекоінспекцією та її територіальними органами або Держгеокадастром та його територіальними органами за спеціальною формулою.

Проте, до клопотання не надано доказів щодо розміру значної заподіяної шкоди завданої самовільним зайняттям земельної ділянки.

При цьому, ні відомості з ЄРДР, ні інші додані до клопотання матеріали не містять даних щодо завдання такої шкоди взагалі.

З огляду на дане, до клопотання слід надати докази на підтвердження значної матеріальної шкоди завданої власнику земельної ділянки самовільним зайняттям земельної ділянки, розрахованої відповідно до вимог чинного законодавства. При цьому, слідчий суддя зауважує, що досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000074 було розпочато слідчим 10.07.2018 року, а відтак, останній мав достатньо часу щоб визначити розмір заподіяної шкоди.

Враховуючи вищевикладене, клопотання слідчого не може вважатися таким, що відповідає вимогам чинного кримінально процесуального законодавства України, які ставляться до його форми та змісту, а тому останнє слід повернути прокурору для усунення його недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали.

Згідно, ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години, або з урахуванням думки слідчого прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Керуючись ст. ст. 170 - 172 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Юр`ївського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Павлоградської місцевої прокуратури в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000074 від 10.07.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 197-1 КК України - повернути прокурору Павлоградської місцевої прокуратури в Дніпропетровській області ОСОБА_3 для усунення недоліків, що зазначені в мотивувальній частині цієї ухвали, протягом сімдесяти двох годин з моменту отримання даної ухвали суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1