Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8006/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2018 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, яке обґрунтовано тим, що в провадженні СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0003901 від 03.06.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

В ході розслідування вказаного кримінального провадження у слідчого виникла необхідність вчинити наступну процесуальну дію:

Накласти арешт на зазначене в клопотанні майно, яке виявлено на вилучено під час проведення обшуку, 14.06.2018, за адресою: АДРЕСА_1 вилучено: мобільний телефон марки «iPhone», імеі: НОМЕР_1 ; мобільний телефон марки «iPhone» імеі: НОМЕР_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У ч. 1, 2 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

До матеріалів клопотання долучено копію ухвали слідчого судді ОСОБА_4 від 01.06.18 про дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

Проте, клопотання слідчого слідчим суддею було задоволено частково, та відповідно відмовлено у наданні дозволу на виявлення та вилучення електронних носіїв інформації (мобільних телефонів), переписки, історії дзвінків.

Відтак, пропоную прокуророві надати правове обґрунтування із зазначенням його в клопотанні, про те, з яких підстав при виконанні ухвали слідчого судді від 01.06.18, за наслідками проведення обшуку було вилучено, зокрема, мобільні телефони, в контексті того, що ухвалою слідчого судді було прямо заборонено це здійснювати.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи зазначені вище обставини у їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора про арешт майна, відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, підлягає поверненню для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 170 - 172, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна повернути прокурору ОСОБА_3 для усунення недоліків.

Встановити прокурору Київської місцевої прокуратури № 7 м. Києва ОСОБА_3 строк у 72 години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1