Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8341/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2018 року Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В :
Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, відомості про яке 08.05.18 внесені до ЄРДР за № 0001845.

Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановленими осоами організовано підробку договору довічного утримання (догляду) від 12.10.17, укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_6

21.06.18 на адресу Подільського УП ГУНП в м. Києві направлене цивільний позов із клопотанням про його забезпечення шлязом накладення арешту на квартиру від ОСОБА_7 .

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстроване за ОСОБА_6 .

Відтак, слідчий стверджує, що з метою збереження речого доказу на нього необхідно накласти арешт.

В судове засіданні слідчий не з`явився. Слідчий звернувся до суду із заявою, в якій просив розглянути клопотання без його участі, просив його задовольнити.

Враховуючи викладене, слідчий суддя на підставі ч. 1 ст. 172 КПК України, яка встановлює, що неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, дійшов висновку про можливість розгляду клопотання без участі слічого.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, прийшов до висновку про відмову в його задоволенні виходячи з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що в СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, відомості про яке 08.05.18 внесені до ЄРДР за № 0001845.

З відомостей Витягу з ЄРДР вбачається, що в жовтні 2017 року невстановлена особа можливо підробила договір довічного утримання, на підставі якого незаконно заволоділа кв. АДРЕСА_2 . Відтак, із даного Витягу неможливою є ідентифікація осіб, причетних до вчинення злочину.

Разом з тим, слідчий у поданому клопотанні зазначає, що відбулась підробка договору довідчого утримання (догляду) від 12.10.17, проте жодного доказу який би встановлював факт підробки у поданому клопотанні не зазначено та не надано цьому відповідних доказів.

Згідно ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий суддя не вбачає жодних підстав для накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності зареєстрована за ОСОБА_6 , згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Слідчим не було обґрунтовано мету, з якою він прагне арештувати зазначене майно, а відтак слідчий суддя вбачає подане клопотання передчасним.

Керуючись ст. 170-174 та враховуючи ст. 168 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, відмовити.

Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення. Порядок оскарження ухвали визначено ст. 392, 395 КПК України.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1