Провадження № 1-кс/761/6545/2014
У Х В А Л А
Іменем України
13 червня 2014 року м. Київ
гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Дніпропетровська, українка, громадянка України, яка має вищу освіту, не працює, у шлюбі не перебуває, зареєстрована за адресою - АДРЕСА_1 , раніше не судима;
підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками ч. 5 ст.191 КК України, -
До Шевченківського районного суду м. Києва 12.06.2014 надійшло погоджене з прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 клопотання старшого слідчого в ОВС 1 відділу 1 управління досудового розслідування ГСУ СБ України ОСОБА_6 про застосування до гр. ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
На обґрунтування клопотання зазначено, що у період 2011 року ОСОБА_5 вчинила розтрату чужого майна в особливо великих розмірах.
Так, у 2011 році між Аграрним фондом та ТОВ «Новомосковське» в особі фінансового директора ОСОБА_5 укладено договори на переробку зерна пшениці.
На виконання зобов`язань по вказаним договорам Аграрним фондом надано ТОВ «Новомосковське» дозволи на переробку зерна та дозволи на відвантаження на ТОВ «Новомосковське» зерна пшениці 3 класу врожаю 2010 року з ДП «Хлібна база № 73» у кількості 2 230 т, зерна 2 класу врожаю 2010 року з ТОВ «Привільнянське ХЗП» у кількості 2 520, 412 т та 1 404, 588 т. Також Аграрним фондом ТОВ «Новомосковське» надано дозволи на переміщення зазначеного об`єму зерна з вказаних підприємств.
Генеральним директором ТОВ «Новомосковське» ОСОБА_7 на ім`я ОСОБА_5 видані довіреності на отримання від Аграрного фонду вказаного об`єму зерна, на підставі яких Аграрним фондом на фінансового директора ТОВ «Новомосковське» ОСОБА_5 оформлено довіреності на отримання зернових від ТОВ «Привільнянське ХЗП» та ДП «Хлібна база № 73».
В подальшому, з метою незаконної розтрати зернових Аграрного фонду ОСОБА_5 умисно переоформила вказаний об`єм зерна на себе, вказане зерно пшениці Аграрного фонду в період з 09.06.2011 по 11.06.2011 вивезено з ДП «Хлібна база № 73» на склади ПП «Обрій», якому остання продала дане зерно, не маючи на це права.
З метою приховування розтрати зерна ТОВ «Новомосковське» та ПП «Обрій» укладено договір, згідно якого ПП «Обрій» перерахувало на рахунок ТОВ «Новомосковське» за продаж борошна 3 970 000, 00 грн.
Також, реалізуючи свій злочинний намір, направлений на розтрату зернових Аграрного фонду ОСОБА_5 , переоформила вказані об`єми зерна пшениці на себе, про що було складено відповідні накладні. Після цього в період з 10.06.2011 по 16.10.2011 зерно пшениці 2 класу врожаю 2010 року у кількості 2 520, 412 т та 1 404, 588 т було переміщено на ТОВ «Платінум Трейдінг» та перероблено на борошно. Отримане борошно перевезене за вказівкою ОСОБА_5 на ТОВ «Новомосковське» та витрачене на випічку хлібобулочних виробів.
Про переробку зерна ОСОБА_5 в порушення договорів Аграрний фонд не повідомляла.
У травні 2012 року з метою приховування розтрати та нестачі зернових Аграрного фонду ОСОБА_5 надала до Аграрного фонду документи, які начебто уповноважували ТОВ «Новомосковське» на проведення операцій з зерном, однак як встановлено досудовим розслідуванням, таких документів Аграрний фонд не видавав.
Згідно з актом позапланової ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності ТОВ «Новомосковське» № 07-24/18 від 21.01.2013 встановлено відсутність зерна Аграрного фонду в загальній кількості 6 155, 0 т на суму 11 506 825,00 грн.
04.03.2013 винесено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 5 ст.191 КК України.
Слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва ухвалою від 21.03.2013 наданий дозвіл на затримання підозрюваної для її для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно з повідомленням Робочого апарату Укрбюро Інтерполу МВС України від 05.03.2014 ОСОБА_5 оголошена у міжнародний розшук.
У зв`язку з тим, що ОСОБА_5 у період з 05.03.2013 по 11.06.2014 переховувалася від органів досудового розслідування, можливо, приховує речі і документи, які мають значення для встановлення обставин вчинення злочину, на думку слідчого, існують підстави вважати, що існує ризик перешкоджання з боку ОСОБА_5 кримінальному провадженню.
У судовому засіданні прокурор наполягав на задоволенні клопотання з наведених у ньому підстав.
Підозрювана та її захисник заперечували проти застосування до ОСОБА_5 запропонованого запобіжного заходу з огляду на те, що підозрювана 11.06.2014 самостійно прибула до слідчого, у період з вересня 2012 року по теперішній час не проживала за місцем реєстрації, оскільки у неї склалися конфліктні відносини з керівництвом підприємства. Про своє фактичне місце перебування у Львівській області рідним та близьким підозрювана не повідомляла, побоюючись бути підданою психологічному тиску з їхнього боку. Вину частково визнає, свої дії пояснює примусом з боку керівництва підприємства.
Заслухавши учасників судового провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про таке.
Ухвалою від 06.06.2014 слідчим суддею Шевченківського районного суду м.Києва у порядку ч.6 ст.193 КПК, враховуючи оголошення міжнародного розшуку підозрюваної, до ОСОБА_5 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Згідно з вказаною процесуальною нормою після затримання такої особи і доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного розглядає питання про застосування до підозрюваного обраного запобіжного заходу або його заміну на більш м`який запобіжний захід.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Частиною 1 статті 177 КПК визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування, суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється.
При цьому запобіжний захід застосовується у разі наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК.
Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи підтверджені доказами обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення даних норм у їх зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка зібраних доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях ОСОБА_5 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Надаючи оцінку вірогідності того, що ОСОБА_5 здійснить спробу переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що протягом тривалого часу підозрювана уникала поширенню інформації про своє фактичне місце перебування, наслідком чого є оголошення міжнародного розшуку.
Наведене дає підстави для висновку, що перебуваючи на волі, ОСОБА_5 , будучи повідомленою про обсяг пред`явленої підозри, повторно вчинить дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.
Додатковим доводом на підтвердження реальності існування вказаного ризику є покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованого правопорушення.
Вирішуючи питання про наявність ризику незаконного впливу на свідків, слідчим суддею приймаються до уваги обставини вчинення кримінального правопорушення, які свідчать про високу ступінь ймовірності застосування підозрюваною до них певних заходів з метою перешкодити кримінальному провадженню.
З врахуванням зазначеного, не є безпідставними доводи слідчого про ризик знищення, приховування або спотворення речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.
Відповідно до ч.2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до раніше не судимої особи може бути застосований лише у разі, якщо вона підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
За вчинення інкримінованого підозрюваній злочину встановлене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років.
Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою, існуючі ризики, пов`язані з перешкоджанням кримінальному провадженню, приводять слідчого суддю до переконання, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Згідно з положеннями ч.3 ст.183 КПК слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК.
Слідчий суддя, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, вважає, що розмір застави, достатньої для забезпечення виконання нею обов`язків, передбачених КПК, має становити 300 розмірів мінімальної заробітної плати.
Приймаючи до уваги наведене, керуючись ст.ст.177, 183, 193, 196 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання старшого слідчого в ОВС 1 відділу 1 управління досудового розслідування ГСУ СБ України ОСОБА_6 задовольнити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою по 07 серпня 2014 року включно.
Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 300 (трьохсот) розмірів мінімальної заробітної плати, що становить 365 400 (триста шістдесят п`ять тисяч чотириста) грн.
Документ, що підтверджує внесення застави, надається слідчому, а також адміністрації СІЗО.
У разі внесення застави у визначеному розмірі вважається, що до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У випадку внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;
- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- здати слідчому на зберігання паспорт для виїзду за кордон.
У разі внесення застави, встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.
У разі звернення застави в дохід держави, слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування іншого запобіжного заходу.
На ухвалу слідчого судді до Апеляційного суду м.Києва прокурором, підозрюваним, його захисником на протязі п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.
Слідчий суддя ОСОБА_1