Справа № 404/463/18
Номер провадження 1-кс/404/440/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2018 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного-адвоката ОСОБА_5 підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню №0000517 стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Київ, українця, громадянина України, з загальною середньою освітою, не одруженого, без утриманців, учасника бойових дій, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , до кримінальної відповідальності притягується вперше,

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч. 4 ст. 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , якому пред`явлено повідомлення про підозру в тому, що він 18.01.2018 року, приблизно о 08:50 хвилин, навпроти будинку 27а по вулиці А.Матвієнка в місті Кропивницькому, перебуваючи на задньому сидінні автомобіля «Deawoo Nubira» реєстраційний номер НОМЕР_1 , за кермом якого був ОСОБА_7 , кинув у напрямку будинку ручну осколкову гранату оборонної дії типу Ф-1, яка вибухнула на тротуарі поруч з випадковим перехожим.

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

ОСОБА_6 і його захисник заперечують щодо запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, так як: відсутні ризики невиконання ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, слідству він не перешкоджає, існує потреба працювати. Не вирішена можливість застосування менш суворих видів запобіжних заходів, вину заперечує.

Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки зміст протоколів допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 свідчать про те, що ОСОБА_6 з іншою особою за день до злочину двічі курсували повз будинку, в який кинули гранату. Результатами допиту ОСОБА_7 , який підтвердив, що ОСОБА_6 під час перебування в Кропивницькому та події злочину не використовував власну сім карту та мобільний телефон, а також, що Бала перед подією злочину два дні поспіль спостерігав маршрут руху мешканця будинку, в який кидали гранату. Автомобіль, що був у їх володінні, був тимчасово запозичений. ОСОБА_7 не заперечує і підтверджується допитом свідка ОСОБА_10 про те, що авто призупинилося перед будинком, в напрямку якого ОСОБА_6 кинув гранату, а потім транспортний засіб пришвидшив рух, що може вказувати на злагодженість їх дій. Результатами протоколів пред`явлення особи за фотознімками для впізнання, згідно яких ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 впізнали ОСОБА_6 як особу, яка користувалась послугами таксі, а під час руху транспортного засобу викидала через вікно належні йому речі; ОСОБА_6 мав забинтовану руку, та користувався послугами іншого автомобіля таксі. Змістом огляду місця події, речовими доказами, що містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри по відношенню до ОСОБА_6 за ч. 4 ст. 296 КК України.

У перші дні, тобто на початковій стадії досудового розслідування з об`єктивних причин неможливо дати остаточну оцінку належності, допустимості доказів та кваліфікуючим ознакам, а також з точки зору їх достатності. Перелічені обставини з`ясовує суд, тому твердження сторони захисту про оспорювання змісту результатів слідчих дій не є предметом дослідження. При вирішенні цього клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що було виконано слідчим з прокурором.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Так, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. (п.4 ч. 2 ст.183 КПК України).

Злочин, в якому пред`явлено особі повідомлення про підозру є: закінченим, умисним, тяжким, за попередньою змовою групою осіб, посягає на суспільні інтереси - проти життя та здоров`я громадян, а також громадського порядку та моральності. Майнову шкоду не відшкодовано, підозрюваний втрачає сталі соціальні зв`язки, відсутнє законне джерело отримання ним доходу, джерела походження гранат приховуються. Слідчий суддя взяв до уваги дані, що характеризують особу, який підозрюється у вчиненні заздалегідь спланованого та ретельно законспірованого злочину, мотиви якого до кінця не з`ясовано, що значно підвищує ступінь суспільної небезпеки та настання можливих негативних наслідків. Врахована і тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні злочину, - до восьми років позбавлення волі, що є підставою для початку/продовження можливого переховування від слідства та суду. За таких умов вважаю, що відносно підозрюваного не може бути застосовано більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, через наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

У даному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження, у тому числі: завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню, захист прав потерпілого, тощо (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

При застосуванні ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою (домашній арешт, особисте зобов`язання, порука, застава), вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків. Прокурор довів, що ОСОБА_6 після подій, в яких він підозрюється, залишив місце пригоди, не надав першу медичну допомогу, переховувався від слідства, не вказав джерела походження гранат, тобто активно перешкоджає встановленню істини по справі, що значно підвищує ступінь його суспільної небезпеки, відтак щодо нього не може бути застосований менш суворий вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Відстоювання ОСОБА_6 власної правової позиції, та суворість можливого покарання, є вагомою підставою для перешкоджання у встановленні чи перекручуванні визначальних обставин у справі, знищенню слідів злочину. Обізнаність про місце проживання потерпілого та свідків є передумовою для незаконного впливу на них та їх родичів. У разі застосування стосовно ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не зможе забезпечити на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків: так, відсутність законного джерела доходу, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, є ризиком вчинення нових кримінальних правопорушень, що стане передумовою для затягування розгляду кримінального провадження. Місце проживання підозрюваного не співпадає з місцем проведення досудового розслідування, тобто існує ризик неявок до слідчого і в суд, оголошення у міжнародний розшук, тощо. Відстоювання власної правової позиції, нездатність вирішувати конфлікти мирним шляхом, ігнорування принципу суспільних інтересів та моралі, тобто системи етичних норм, правил поведінки, що склалися у суспільстві на основі традиційних духовних і культурних цінностей, можуть бути передумовою позапроцесуального впливу на учасників провадження чи вчинення нового злочину. Таким чином, менш суворі види запобіжних заходів не здатні забезпечити ризики передбачені ст.177 КПК України та належне виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Запропонований слідчим запобіжний захід, попередить вчинення підозрюваним можливих нових злочинів, та повністю забезпечить виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

ОСОБА_6 підозрюється у тяжкому злочині, пов`язаному з застосуванням насильства, тому згідно п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, застава не визначається.

Підлягають застосуванню і положення ст. 209 КПК України, щодо необхідності обчислення часу фактичного затримання підозрюваного, починаючи з 08 години 00 хвилин, 12 березня 2018 року, коли ОСОБА_6 був фактично затриманий та підкорюючись правомірному наказу уповноваженої службової особи змушений був прослідувати для участі в слідчих діях у зв`язку з розпочатим досудовим розслідуванням по означеному кримінальному провадженню.

Разом з тим, строк дії запобіжного заходу необхідно зменшити у зв`язку з частково використаним на підозрюваного ОСОБА_7 строку досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні, - до 02 годині 00 хвилин, 22 квітня 2018 року.

Наявність у підозрюваного місця проживання і родичів не попередить ризиків, передбачених ст. 177 КПК України

Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 193-197, 309, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під вартою строком на сорок два дні.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 обчислювати з моменту його фактичного затримання, починаючи з 08 години 00 хвилини, 12 березня 2018 року.

Застосований запобіжний захід-тримання під вартою ОСОБА_6 , припиняє свою дію о 02 годині 00 хвилин, 22 квітня 2018 року.

Часткове задоволення полягає у визначенні меншої кількості днів, ніж зазначено у поданому слідчим клопотанні.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1