Справа № 581/179/18
Провадження № 1-кс/581/54/18
У Х В А Л А
і м е н е м У к р а ї н и
23 березня 2018 року слідчий суддя Липоводолинського районного суду Сумської області ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчої ОСОБА_3 ,
про призначення судово-економічної експертизи,
в с т а н о в и в:
22 березня 2018 року слідча ОСОБА_3 звернулася до суду з вказаним клопотанням, яке обгрунтовує наступними обставинами.
Під час досудового розслідування встановлено, що 20 березня 2018 року о 14 год. 00 хв. до чергової частини Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області надійшло повідомлення від начальника СП ВП ОСОБА_4 про те, що на території Калінінської сільської ради ним виявлено незаконний поруб 2-х дерев бересту.
У ході слідчих дій встановлено, що до вчинення вказаного злочину причетний ОСОБА_5 , який 19 березня 2018 року спиляв 2 дерева береста та розпиляв його на частини. Спиляними деревами ОСОБА_6 не встиг розпорядитися на власний розсуд, оскільки не зміг їх вивезти через погодні умови, тому стовбури залишилися на місці вчинення злочину.
У ході огляду місця події за участі головного лісничого ДП «Липоводолинський агролісгосп» ОСОБА_7 із застосуванням картографічних матеріалів ДП «Липоводолинського агролісгоспу» встановлено, що місце порубу знаходиться в обході № 1 кварталу 36, виділу 32 на території Калінінської сільської ради, проведено заміри діаметру двох пеньків дерева бересту та встановлено, що діаметр першого пенька становить 56 х 72 см; другого - 78 х 50 см, частини стовбурів спиляних дерев бересту виявлено біля їх пеньків. Об`єм деревини, що виявлена біля пеньків становить 2,93 куб.м та 4,57 куб.м, загальний об`єм деревини на місці порубу - 7,5 куб.м.
Для підтвердження розміру зподіяної ДП «Липоводолинський агролісгоп» шкоди, необхідні спеціальні знання, тому виникла необхідність у проведенні судово-економічної експертизи, яку просить провести слідча, на вирішення якої поставити питання:
Слідча ОСОБА_3 у суді підтримала подане нею клопотання та просила його задовольнити.
Заслухавши пояснення, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до таких висновків.
Як вбачається з матеріалів клопотання, 20 березня 2018 року до ЄРДР внесені відомості про кримінальне правопорушення за ознаками, передбаченими ч. 1 ст. 246 КК України, за фактом вчинення ОСОБА_5 незаконної порубки двох дерев бересту, належних ДП «Липоводолинський агролісгосп» у кварталі 36 виділі 32 обходу №1 на території Калінінської сільської ради поблизу с.Легуші.
Відповідно до довідки ДП «Липоводолинський агролісгосп» від 21 березня 2018 року встановлено, що 20 березня 2018 року на території агролісгоспу виявлено самовільний поруб в квадраті 36 виділу 32 Калінінської сільської ради в кількості двох дерев породи «Берест», середній діаметр стовбурів яких 64 см.
Відповідно до ч.1 та п.6 ч.2 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання; слідчий чи прокурор зобов`язаний звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо визначення розміру шкоди довкіллю.
Стаття 246 КК України передбачає кримінальну відповідальність за незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, що заподіяла істотну шкоду, а також вчинення таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах.
Як вбачається з диспозиції цієї статті кримінальна відповідальність за вказаною статтею настає за умови заподіяння істотної шкоди, а також вчинення таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Із матеріалів клопотання вбачається, що доведенню підлягає наявність заподіяння істотної шкоди навколишньому середовищу.
Питання про істотність шкоди повинно визначатися в кожному конкретному випадку з урахуванням усіх обставин справи (вартість, екологічна цінність, кількість добутого, чи пошкодженого, чи знищеного, а також розмір шкоди, заподіяної довкіллю).
У справах про злочини, відповідальність за які передбачена ст. 246 КК України, шкода ви¬знається істотною, коли: були знищені певні види дерев у тій чи іншій місцевості; погіршилися породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші екологічні власти¬вості лісу; виникли труднощі у відтворенні заліснення у певній місцевості; знизилась якість атмосферного повітря; змінились ландшафт місцевості, русло річки; сталась ерозія ґрунту тощо.
Вирішуючи питання про те чи є шкода істотною, слід ураховувати не тільки кількісні та вартісні критерії, а й інші обставини, що мають значення для вирішення цього питання (абз. 1 п. 5 постанови ПВСУ «Про судову практику у справах про злочини та ніші правопорушення проти довкілля» від 10 грудня 2004 року № 17).
Наявність чи відсутність зазначеного, відповідно до п.6 ч.2 ст. 242 КПК України обов`язково встановлюється шляхом експертного дослідження.
Відповідно до Розділу VIII Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, визначення розміру збитків від пошкодження або знищення об`єктів рослинного світу належить до основних завдань екологічної експертизи.
Всупереч викладеному слідча звернулася до слідчого судді з клопотанням про проведення судово-економічної експертизи.
Відповідно до пункту 1 Розділу ІІІ зазначеної Інструкції, економічною є експертиза бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій.
Основними завданнями експертизи документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності є:
визначення документальної обґрунтованості розміру нестачі або надлишків товарно-матеріальних цінностей і грошових коштів, періоду і місця їх утворення;
визначення документальної обґрунтованості оформлення операцій з одержання, зберігання, виготовлення, реалізації товарно-матеріальних цінностей, у тому числі грошових, основних засобів, надання послуг;
визначення документальної обґрунтованості відображення в обліку грошових коштів, цінних паперів;
визначення документальної обґрунтованості відображення в обліку операцій з нарахування та виплати заробітної плати, інших виплат;
установлення відповідності чинному законодавству відображення в податковому обліку доходів та витрат за фінансово-господарськими операціями, що підлягають оподаткуванню податком на прибуток;
визначення відповідності чинному законодавству відображення в податковому обліку податкових зобов`язань та податкового кредиту з податку на додану вартість.
Проведення ревізійних дій (визначення експертами-економістами будь-яких економічних показників без попереднього проведення документальних перевірок фінансово-господарської діяльності суб`єктом контролю) не належить до завдань економічної експертизи.
Виходячи з викладеного, не вбачається жодних підстав для призначення вказаної слідчою економічної експертизи для вирішення порушеного у клопотанні питання.
Таким чином, всупереч положень ч. 6 ст. 244 КПК України слідча не довела того, що порушене у клопотанні питання має істотне значення для кримінального провадження.
Керуючись ст. 244 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в :
Відмовити у задоволенні клопотання слідчої слідчого відділу Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про призначення судово-економічної експертизи.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1