Справа № 522/4417/18
Провадження № 1-«кс»/522/5150/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 березня 2018 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області, погоджене з прокурором Одеської місцевої прокуратури №3, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Затишшя Фрунзівського району Одеської області, громадянина України, українця за національністю, з середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, має на утриманні неповнолітнього сина ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , без місця реєстрації та визначеного місця проживання в м. Одесі, зі слів раніше судимого в 2011 р., підозрюваного у кримінальному провадженні за №0000581 від 15.03.2018 р. за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Згідно клопотання 15.03.2018 р. до ЄРДР зареєстровано кримінальне провадження за №0000581 за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 15.03.2018 р. приблизно о 04 год. 50 хв. у ОСОБА_7 який за попередньою змовою з ОСОБА_5 , виник злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна. При цьому об`єктом свого посягання визначили майно, що належить Одеській філії ПАТ «Укртелеком».

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_7 разом з ОСОБА_5 прибули до буд. АДРЕСА_1 , поблизу якого знаходилися колодязі кабельного електрозв`язку ПАТ «Укртелеком». Переконавшись, що їх дії непомітні для сторонніх осіб, шляхом відчинення металевої кришки колодязю, проникли до двох колодязів телекомунікацій, та шляхом перерізання невстановленим предметом, таємно викрали кабель «ТПП еп З 200?2?0,4» довжиною 22 метри, вартістю 4141,5 грн.

Після скоєння злочину ОСОБА_8 та ОСОБА_5 з місця події зникли разом з викраденим майном, яким розпорядилися на власний розсуд, однак в подальшому разом із викраденим майном були затримані працівниками поліції.

15.03.2018 р. о 11 год. 30 хв. ОСОБА_5 затримано на підставі ст. 208 КПК України та цього ж дня йому повідомлено про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.
16.03.2018 р. слідчий, звернувся до слідчого судді з клопотанням, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , мотивуючи його тим, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, перебуваючи на свободі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, іншого підозрюваного у цьому провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В судовому засіданні прокурор просив клопотання задовольнити.

Підозрюваний, його захисник, заперечували проти задоволення клопотання, та зазначили, що ризики недоведені, підозра необґрунтована.

Розглянувши клопотання, заслухав думку учасників процесу, суд вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, за визначенням ЕСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у пп. с п. 1 ст. 5 Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

З наданих до суду матеріалів вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.

Підозра висунута ОСОБА_5 підтверджується: заявою про вчинене кримінальне правопорушення, протоколом огляду місця події, протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_9 , протоколом огляду предмету, постановою про визнання та долучення речових доказів, протоколами допитів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Згідно практики ЄСПЛ, «для обґрунтованої підозри у значенні пп. с п. 1 ст. 5 Конвенції потрібно, щоб можна було розумно вважати, що зазначені обставини охоплюються однією із статей КК, які визначають злочинну поведінку. Саме тлумачення фактів має бути розумним і враховувати усі елементи правопорушення. Закон, яким визначається правопорушення має відповідати вимогам визначеності та передбачуваності.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що під час судового засідання доведені конкретні обставини, які свідчать про вірогідну причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, підозру в якому йому висунуто.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 є запобігання спроб незаконно впливати на потерпілого, свідків, іншого підозрюваного у цьому провадженні; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки існують ризики того, що він, перебуваючи на свободі, може перешкоджати досудовому розслідуванню у кримінальному провадженні. Крім того, суд враховує ту обставину, що ОСОБА_5 без місця реєстрації та визначеного місця проживання в м. Одесі, будучі раніше судимим на шлях виправлення не став та знову вчинив тяжкий злочин, що свідчить про наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , суд враховує, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим.

Прокурором під час розгляду клопотання надано достатньо доказів, які свідчать, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Обставин, передбачених ч.2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

При визначенні альтернативної міри запобіжного заходу, суд враховує обставини кримінального правопорушення, майновий стан підозрюваного, тяжкість правопорушення, у якому ОСОБА_5 підозрюється, та відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України вважає необхідним визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки такий розмір застави достатньою мірою може гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 186, 193, 196, 197 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ОУВП УДПтСУ в Одеській області.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто станом на січень 2018 року 35240 (тридцять п`ять тисяч двісті сорок) гривень (20 X 1762 = 35240).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, а саме:

- повідомляти слідчого, прокурора або суду про зміну свого місця проживання або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілим, свідками, іншим підозрюваним у кримінальному провадженні;

- прибувати на слідчі дії за викликом слідчого, прокурора або суду.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали слідчого судді обчислюється з 15.03.2018 р. о 11 год. 30 хв. з моменту фактичного затримання. Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 14.05.2018 р. о 11 год. 30 хв.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: