У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26.12.2017 місто Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників адвокатів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури юристом 1-го класу ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця с. Бориня, Турківського району Львівської області, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , з середньою спеціальною освітою, пенсіонера, одруженого, має на утриманні неповнолітню дитину, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий СВ Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області підполковник поліції ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Ужгородської місцевої прокуратури юристом 1-го класу ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001654 від 18.12.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 18.12.2017 року, близько 20 год. 30 хв., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час незаконного полювання в урочищі «Сирий потік», що знаходиться неподалік від с. Кам`яниця Ужгородського району, на території Кам`яницького лісництва державного підприємства «Ужгородське лісове господарство», діючи необережно, не дотримуючись правил безпеки на полюванні та не перевіривши відсутність людини на лінії пострілу, проявивши злочинну недбалість, тобто, не передбачивши можливості настання суспільно небезпечних наслідків своїх дій, хоча повинен був і міг їх передбачити, здійснив один постріл з рушниці ТІККАТ3LITE серії НОМЕР_1 , якою володіє на підставі дозволу № 723 від 19.01.2016 року, дійсним до 30.12.2017 року, у напрямку лісового масиву, в результаті чого спричинив вогнепальне поранення шиї ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_2 , внаслідок якого останній помер на місці.

Згідно з лікарським свідоцтвом про смерть № 516 від 18.12.2017 при судово-медичному дослідженні трупа ОСОБА_8 виявлено тілесні ушкодження у вигляді: «Пошкодження судинного пучка шиї. Гостра крововтрата. Переломи грудних хребців із пошкодженням спинного мозку. Наскрізне вогнепальне поранення (кульове) шиї та грудної клітки». Вищевказані тілесні ушкодження виникли внаслідок пострілу з карабіну, і які знаходяться в прямому причинному зв`язку із настанням смерті.

18.12.2017 року відомості про вказане кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками ч. 1 ст. 119 КК України.

20.12.2017 року ОСОБА_4 повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні вбивства, вчиненого через необережність, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України.

За твердженням слідчого необхідність застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обумовлена тим, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам вчинити ОСОБА_4 спроб переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий у клопотанні зазначає, що вказані ризики доводяться вагомістю доказів про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення.

Слідчий у клопотанні вказує, що дослідивши матеріали кримінального провадження, слідство вважає, що наявні достатні підстави для обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 у вигляді цілодобового домашнього арешту та недостатньо буде застосування інших більш м`яких заходів, виходячи з наступних підстав: підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню; підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків.

Крім того, слідчий зауважує, що встановлено обставини, які мають бути враховані під час обрання запобіжного заходу, а саме: підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відносяться до категорії середньої тяжкості та за яке передбачено покарання у вигляді позбавленні волі на строк від трьох до п`яти років; отримані вагомі докази вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України.

Беручи до уваги вищевикладене та те, що неможливо запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки; прибувати слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; цілодобово не залишати місця постійного проживання будинок АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду.

Прокурор у судовому засіданні заявлене клопотання підтримала та просила задовольнити.

Захисник ОСОБА_9 у судовому засіданні заперечив щодо застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно його підзахисного, просив врахувати стан здоров`я та потребу у постійному обстеженні та лікуванні діабету І-го типу, міцність соціальних зв`язків, який є одружений та має на утриманні неповнолітню дитину, позитивні характеристики з колишнього місця роботи та за місцем проживання. Також зауважив, що його підзахисний є потерпілим у двох кримінальних провадженнях, які розглядаються судами, а відтак його явка є обов`язковою у судові засідання.

Підозрюваний у судовому засідання підтримав позицію захисника ОСОБА_9 .

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні зауважив на необхідності розгляду питання щодо альтернативного запобіжного заходу його підзахисному.

Заслухавши позиції учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали, долучені до клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

За ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Згідно з ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

За приписами ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з матеріалів справи, підозрюваний ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України, який відноситься до категорії злочинів середньої тяжкості та санкція якого передбачає покарання у виді обмеженням волі на строк від трьох до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк.
За матеріалами справи підозра ОСОБА_4 обґрунтовано підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за ч. 1 ст. 119 КК України, дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , який раніше не судимий, його вік та стан здоров`я (хворіє на цукровий діабет І-го типу), наявність у нього постійного місця проживання, сімейний стан підозрюваного, який має досить міцні соціальні зв`язки, оскільки одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, за місцем проживання характеризується позитивно, є пенсіонером за вислугою років, а також вчинення інкримінованого йому злочину через необережність.

Також слідчим суддею встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене ним середньої тяжкості кримінальне правопорушення.

Враховуючи наведене та фактичні обставини справи, характер діяння, в якому підозрюється ОСОБА_4 , та потреби у встановлені істини у кримінальному провадженні, дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що матеріали внесеного клопотання містять достатньо даних, які свідчать, що інші більш м`які запобіжні заходи, чим домашній арешт, можуть бути недостатніми для запобігання вищезазначеному ризику, передбаченому ст. 177 КПК України.

Відтак, слідчий суддя приходить до висновку, що внесене клопотання є обґрунтованим, відповідає вимогам закону та підлягає до задоволення, а тому відносно підозрюваного ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати місце проживання з 22.00 год. до 06.00 год. наступної доби, оскільки саме такий запобіжний захід буде достатнім та зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти ризику, визначеному ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду.

Визначаючи адресу, за якою обирається домашній арешт, слідчий суддя виходить із того, що згідно із матеріалів клопотання підозрюваний ОСОБА_4 фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з тим, при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 186, 194, 196, 309, 376, 392, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 22.00 год. до 06.00 год. наступної доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України наступні процесуальні обов`язки:

прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Строк дії даної ухвали про тримання під домашнім арештом визначити до 15 лютого 2018 року, включно.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , передати для виконання до Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 26 грудня 2017 року о 15 год. 30 хв.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1