Справа № 761/8806/18
Провадження № 1-кс/761/6103/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2018 року м.Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника ТОВ «Квінта Компані» адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді в рамках кримінального провадження , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000062 від 22.12.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 205 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
Представник власника майна ТОВ «Квінта Компані» адвокат ОСОБА_3 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 26.01.2018 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000062 від 22.12.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 205 КК України в частині накладення арешту на поточний рахунок ТОВ «Квінта Компані» () № НОМЕР_1 у ГРУ Західне ПАТ «КБ «Приватбанк», м. Київ, МФО 325321. В обґрунтування клопотання зазначено, що за клопотанням слідчого з ОВС ВРКП слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Київській області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000062 від 22.12.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 205 КК України ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 26.01.2018 року накладено арешт в частині накладення арешту на поточний рахунок ТОВ «Квінта Компані» () № НОМЕР_1 у ГРУ Західне ПАТ «КБ «Приватбанк», м. Київ, МФО 325321. Вважає, що арешт, накладений на майно ТОВ «Квінта Компані» () є необґрунтованим і на даний час у застосуванні такого заходу потреби немає, оскільки ані ТОВ «Квінта Компані» (), ані зазначені рахунки , не мають жодного відношення до ознак складу злочину, передбаченого ч.2 ст. 205 КК України, були набуті ТОВ «Квінта Компані» () правомірним шляхом та не є речовими доказами в розумінні ст. 98 КПК України.

Представник власника майна ТОВ «Квінта Компані» адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Слідчий , за клопотанням якої було накладено арешт на грошові кошти, в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду повідомлений належним чином, причин неявки слідчому судді повідомлено не було.

Разом з тим, враховуючи передбачені ч.2 ст. 174 КПК України строки розгляду зазначеної категорії клопотань, слідчий суддя приходить до висновку про можливість проведення судового розгляду за відсутності слідчого .

Слідчий суддя, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали,вислухавши адвоката, а також дослідивши матеріали клопотання про арешт майна, вважає, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст. 174 КПК підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням фінансових розслідувань Головного управління Міндоходів у Київській області здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000062 від 22.12.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 205 КК України.

Відповідно до постанови Генерального прокурора України ОСОБА_4 від 29.02.2018 року, проведення подальшого досудового розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 205 КК України у кримінальному провадженні № 0000062 доручити Головному слідчому управлінню фінансових розслідувань Державної фіскальної служби України.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 26.01.2018 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000062 від 22.12.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 205 КК України було задоволено клопотання слідчого , накладено арешт на поточний рахунок ТОВ «Квінта Компані» () № НОМЕР_1 у ГРУ Західне ПАТ «КБ «Приватбанк», м. Київ, МФО 325321.

Вказані обставини підтверджуються ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 26.01.2018 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000062 від 22.12.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 205 КК України.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

З тексту ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 26.01.2018 року вбачається, що при накладенні арешту, слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання органу досудового розслідування були достатні підстави для висновку, що зазначене майно відповідає критеріям, визначеним у ст. 98, ч.2 ст. 167 КПК України.

У відповідності до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник,законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження-судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Представник власника майна ТОВ «Квінта Компані» адвокат ОСОБА_3 , як власник майна, не була присутньою при розгляді питання про арешт майна.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у ТОВ «Квінта Компані» права на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення,пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб,конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям,зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч.2 ст.173 ПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт накладався у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння,що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених п.3, 4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно із ст.1 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Чинним Кримінальним процесуальним кодексом України передбачено, що арешт майна з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину, що і потрібно довести слідчому чи прокурору при зверненні з клопотанням про арешт майна саме з цією метою.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом. Проте, в обґрунтування до клопотання слідчого матеріалах відсутні будь-які дані, які б вказували, що належні ТОВ «Квінта Компані» грошові кошти, які знаходяться на зазначених вище банківських рахунках набуті кримінально протиправним шляхом, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Накладення арешту на майно з метою забезпечення конфіскації, як виду покарання, та цивільного позову, на даній час є передчасними, оскільки ст. 170 КПК України передбачено, що застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження з цих підстав можливий щодо майна підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадку, передбаченому Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна, а також за наявності обґрунтованого цивільного позову.

Разом з тим, про підозру не повідомлено жодній особі ТОВ «Квінта Компані» у даному кримінальному провадженні, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, ТОВ «Квінта Компані» не є особою, щодо якої здійснюється провадження та щодо якої може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, обґрунтованість підозри ТОВ «Квінта Компані» за ч.2 ст.205 КК України, санкція якої передбачає додаткове покарання у виді конфіскації майна, не доведено, а цивільний позов не заявлено. Інших даних, які б давали підстави вважати про ймовірну причетність ТОВ «Квінта Компані» ТОВ «Квінта Компані» до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України відсутні, тобто не встановлено причетності ТОВ «Квінта Компані» до вчинення злочину.

При таких обставинах, доводи клопотання про скасування арешту є обґрунтованими та воно підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст. ст. 170, 171, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання представника ТОВ «Квінта Компані» адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 26.01.2018 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000062 від 22.12.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 205 КК України в частині накладення арешту на поточний рахунок ТОВ «Квінта Компані» () № НОМЕР_1 у ГРУ Західне ПАТ «КБ «Приватбанк», м. Київ, МФО 325321.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1