Справа № 442/6471/17
Провадження № 1-кс/442/1270/2017
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 вересня 2017 року слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю потерпілого ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 ,
розглянувши в судовому засіданні у залі суду у м. Дрогобичі Львівської області,
клопотання потерпілого ОСОБА_3 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні № 0001859 від 11.09.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, накладеного ухвалами слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 14.09.2017 та від 15.09.2017,
в с т а н о в и в :
26.09.2017 потерпілий ОСОБА_3 звернувся до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області з заявою про скасування арешту майна, яку доповнив клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області у кримінальному провадженні № 0001859 від 11.09.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, в обґрунтування якого зазначив наступне.
Клопотання обґрунтовано тим, що закінчується термін на вивіз машини за кордон, так як він придбав цей автомобіль в Республіці Польща у серпні 2017 року на умовах тимчасового ввезення і зобов`язаний кожні десять днів повертатися у Республіку Польща.
Зазначає, що слідчий не заперечував проти повернення йому автомобіля, оскільки всі необхідні експертизи на даний момент проведені.
Фіксація вказаної процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду слідчим суддею зазначеної скарги на бездіяльність слідчого не проводилась, оскільки клопотань про таке від учасників процесу не надійшло та за ініціативою суду така фіксація не здійснювалось, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
В судовому засіданні потерпілий клопотання про скасування арешту майна підтримав, просив слідчого суддю задовольнити його у повному обсязі, з підстав у ньому наведених.
Слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримав частково, просив зняти арешт з трьох документів на польській мові, а саме: UMOWA SPRZEDAZY SAMOCHODU, KARTA POJAZDU, UMOWA DAROW1ZNY POJAZDY, закордонного паспорту громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проте заперечив проти зняття арешту з автомобіля марки „Renaut Laguna, зеленого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 , 1997 року випуску та мобільного телефону марки „Nokia, ІМЕІ НОМЕР_3 , оскільки вони є речовими доказами у даній справі.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення потерпілого ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , вивчивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали, вважає, що воно підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Положеннями ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Положеннями ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчим суддею встановлено, що Дрогобицьким ВП ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001859 від 11.09.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
Ухвалою слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 14.09.2017 клопотання слідчого СВ Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна при проведені досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001859 від 11.09.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, було задоволено. Накладено арешт на майно, вилучене у під час огляду місця події 11.09.2017: автомобіль марки „Renaut Laguna, зеленого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 , 1997 року випуску; закордонний паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; три документи на польській мові, а саме: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , UMOWA DAROW1ZNY POJAZDY.
Ухвалою слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 15.09.2017 клопотання слідчого СВ Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна при проведені досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001859 від 11.09.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України було задоволено та накладено арешт на мобільний телефон марки „Nokia, ІМЕІ НОМЕР_3 .
Слідчий суддя дійшов висновку, що вищезазначений транспортний засіб та мобільний телефон марки „Nokia є доказами у кримінальному провадженні, а потерпілий в клопотанні та під час судового засідання повідомив, що збираються перетнути державний кордон України на транспортному засобі, а тому повернення йому цих доказів може призвести до втрати ними слідів злочину, а отже і до втрати доказів у кримінальному провадженні.
В той же час враховуючи те, що для слідства відпала потреба у арешті майна: трьох документів на польській мові, а саме: UMOWA SPRZEDAZY SAMOCHODU, KARTA POJAZDU, UMOWA DAROW1ZNY POJAZDY, закордонному паспорті громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , то клопотання про скасування арешту майна в цій частині підлягає задоволенню.
Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи, що заявником у клопотанні не доведено, а слідчим суддею не встановлено, що на даний час відпала потреба у застосуванні вказаного виду заходу забезпечення кримінального провадження на транспортний засіб та мобільний телефон або арешт накладено необґрунтовано, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання в частині скасування арешту з транспортного засобу та мобільного телефону є необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.
Клопотання в частині накладення арешту на документи підлягає задоволенню, оскільки дані документи не були знаряддям вчинення кримінального правопорушення та не зберегли на собі його сліди.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
Клопотання потерпілого ОСОБА_3 про скасування арешту майна задовольнити частково.
Скасувати арешт на три документа на польській мові, а саме: ОСОБА_7 , KARTA POJAZDU, UMOWA DAROW1ZNY POJAZDY, та закордонний паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна на автомобіль марки „Renaut Laguna, зеленого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 , 1997 року випуску та мобільний телефон марки „Nokia, ІМЕІ НОМЕР_3 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1