гСправа № 358/390/18 Провадження № 1-кп/358/77/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 березня 2018 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

представника потерпілого ОСОБА_6 ,

представника Богуславського районного відділу з питань пробації ОСОБА_7 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі кримінальне провадження №1-кп/358/77/18 щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, маючого повну загальну середню освіту, неодруженого, пенсіонера, інваліда 3 групи, місце проживання якого зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

по обвинуваченню у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
В провадженні Богуславського районного суду Київської області перебуває кримінальне провадження №1-кп/358/77/18 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

ОСОБА_4 обвинувачується органом досудового розслідування в тому, що він 28.01.2018, близько 20 годин 00 хвилин, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, перебуваючи зі своєю співмешканкою ОСОБА_8 в приміщенні власного будинку, за адресою: АДРЕСА_2 , розпивав з нею алкогольні напої.

Цього ж вечора в період з 20 год. 00 хв. по 21 год. 00 хв., точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, в ході спільного вживання алкогольних напоїв між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 на ґрунті нерівномірного розподілу алкогольного напою виникла сварка, в ході якої ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння вирішив заподіяти останній тілесні ушкодження.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , перебуваючи в залі кімнаті свого будинку, у стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно та цілеспрямовано, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, маючи намір, спрямований на заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_8 , наніс їй один удар кулаком своєї правої руки в ліву ділянку обличчя, внаслідок чого потерпіла упала і ударилася правою скроневою та тім`яною ділянкою голови об край тумбочки, яка стояла позаду неї. Після цього ОСОБА_4 , підійшовши з лівого боку до ОСОБА_8 , яка в цей час лежала на підлозі будинку та наніс їй своєю правою ногою удар з верху в ліву частину тулуба.

Внаслідок умисного нанесення ОСОБА_4 ударів по вказаним частинам тіла ОСОБА_8 він заподіяв останній тілесні ушкодження у вигляді поєднаної травми тіла:

- закрита черепно-мозкова травма у формі крововиливів під тверду та м`яку мозкові оболонки головного мозку; ран верхньої та нижньої губи; синців лобної ділянки справа з переходом на праву скроневу та праву тім`яну ділянки, правої вушної раковини, правої щічної ділянки з переходом на проекцію правої дуги нижньої щелепи; саден правої завушної ділянки, правої брови, спинки носа, лівої брови, лівої скроневої, лівої виличної, борідочної та підборідочної ділянок, крилах та кінчика носа;

- закрита травма грудної клітки у формі перелому 10-го ребра по правій передньо-підпахвовій лінії; саден лівої бокової поверхні грудної клітки з частковим переходом на ліву бокову поверхню живота та задню поверхню грудної клітки зліва до лівої лопаткової ділянки, синців правій боковій поверхні грудної клітки;

- закрита травма живота у формі розриву капсули та тканини лівої долі печінки;

- травма кінцівок у формі численних синців.

Відповідно до висновку експерта № 13 від 12.03.2018, складеного за результатами проведення судово-медичної експертизи трупа, смерть ОСОБА_8 настала внаслідок поєднаної травми голови, тулуба та кінцівок з ушкодженням внутрішніх органів та розвитком шоку, на що вказують вище зазначені ушкодження.

Вище зазначені ушкодження мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень і знаходяться в причинному зв`язку з настанням смерті.

Під час проведення підготовчого судового засідання у даному кримінальному провадженні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк до двох місяців.

Своє клопотання прокурор мотивує тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років та може незаконно впливати на свідків та родичів ОСОБА_8 ; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки обвинувачений не зареєстрований за місцем свого проживання та місцем проведення досудового розслідування, неодружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, має схильність до надмірного зловживання спиртними напоями. Розуміючи міру покарання за вчинений злочин, буде ухилятися від органів досудового розслідування та суду, а також є підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_4 не припинить свою злочинну діяльність, і продовжить вчинення нових умисних злочинів.

Тому на переконання прокурора з урахуванням віку обвинуваченого, стану його здоров`я, наявності міцності антисоціальних зв`язків, відсутності роботи та небажання працевлаштуватись, його репутацію, обвинуваченому ОСОБА_4 слід продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки інший більш м`який запобіжний захід, а саме особисте зобов`язання, домашній арешт, особиста порука не дасть змоги контролювати поведінку обвинуваченого, а застава відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України не визначається оскільки злочин вчинений із застосуванням насильства.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора, мотивуючи свою позицію тим, що обвинувачений ОСОБА_4 раніше не судимий, не вчиняв дій, які б свідчили, що він може ухилитися від суду, а тому щодо ОСОБА_4 необхідно обрати інший більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника, а також запевнив суд, що не буде переховувався від суду та буде виконувати процесуальні рішення.

Суд, вирішуючи клопотання прокурора враховує наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Статтею 184 КПК України глави 18 врегульовано порядок подання до суду клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу та визначено порядок його розгляду.

Частиною другою ст. 184 КПК України визначено, що копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

Дана вимога кримінально-процесуального закону дотримана прокурором і копія клопотання вручена обвинуваченому ОСОБА_4 завчасно до початку проведення підготовчого судового засідання.

Інші вимоги щодо змісту клопотання, які передбачені ст.ст. 184, 199 КПК України прокурором дотримані.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи; репутацію обвинуваченого; наявність судимостей.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Суд визнає доведеним наявність обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Зокрема, на обгрунтованість підозри вказує перелік доказів, які зазначені в реєстрі досудового розслідування, що доданий до обвинувального акту, а також копіями протоколів огляду місця події, результатами, отриманими при проведенні слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 , під час якого він відтворив обставини вчинення ним тяжкого злочину, а саме заподіяння умисних тяжких тілесних ушкоджень, що спричинили смерть ОСОБА_8 ; висновками судово-медичних експертиз №13 від 12.03.2018, № 15/13 від 13.03.2018 та висновком судово-імунологічної експертизи № 20 від 16.02.2018.

Наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, підтверджується наступним.

Обвинувачений ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин тобто заподіяв умисні тяжкі тілесні ушкодження, що спричинили смерть ОСОБА_8 , в зв`язку з цим перебуваючи на волі він може впливати на свідків та родичів ОСОБА_8 .

Крім того, обвинувачений ОСОБА_4 не зареєстрований за місцем свого проживання та місцем проведення досудового розслідування, неодружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має та розуміючи міру покарання за вчинений злочин, може ухилятися від суду.

Щодо тяжкості покарання, що загрожує у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, то ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, санкція якого передбачає позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

Зважаючи на викладені обставини та наявність підстав вважати, що ОСОБА_4 може ухилитися від суду, а також перебуваючи на волі він може впливати на свідків та родичів ОСОБА_8 , а також враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_4 злочину, тяжкість покарання за вчинення ним кримінального правопорушення, відсутність постійного місця роботи, його негативну репутацію, враховуючи вік, стан здоров`я обвинуваченого, суд приходить до висновку, що належна процесуальна поведінка ОСОБА_4 та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків може бути забезпечена лише шляхом застосування до нього запобіжного заходу, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України тримання під вартою.

Таким чином, обраний під час досудового розслідування запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України необхідно продовжити на термін, який згідно ч. 3 ст. 331 КПК України не може перевищувати два місяці з дня надходження до суду обвинувального акту, тобто до 23 травня 2018 року.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 199, 315 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:
Обраний під час досудового розслідування запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України продовжити на термін, який згідно ч. 3 ст. 331 КПК України не може перевищувати два місяці з дня надходження до суду обвинувального акту, тобто до 23 травня 2018 року.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя ОСОБА_1