Провадження № 1-кп/752/1366/17
УХВАЛА
19.12.2017 р. м. Київ
Голосіївський районний суд м. Києва в складі:
Головуючого судді ОСОБА_1
секретаря ОСОБА_2
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Киргизької Республіки, громадянина Киргизької Республіки, який не одружений, не працює, із середньою освітою, зареєстрований в Киргизькій Республіці, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,
з участю сторін кримінального провадження
прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_3
В С Т А Н О В И В :
До Голосіївського районного суду м. Києва передано обвинувальний акт відносно обвинуваченого за ч.4 ст.296КК України ОСОБА_3 .
Згідно обвинувального акту, ОСОБА_3 вчинив злочин передбачений ч. 4 ст. 296 КК України своїми умисними діями, які виразилися у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувались особливою зухвалою, пов`язані із застосуванням вогнепальної зброї з опором співробітникам поліції та іншим громадян, які припиняли хуліганські дії.
Прокурор вважає за необхідне повернути обвинувальний акт для усунення недоліків, оскільки він складений українською мовою, яку ОСОБА_3 не розуміє. Просив продовжити обвинуваченому міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою, мотивуючи наявністю ризиків, передбачених ст.177 КПК України.
Обвинувачений не заперечував проти призначення судового розгляду, просив зменшити йому розмір застави.
Під час підготовчого судового засідання встановлено, що обвинувальний акт не відповідає вимогам КПК України, а тому відповідно до п.3 ч.3 ст. 314 КПК України підлягає поверненню прокурору.
Відповідно до п.3 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти таке рішення - повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.
Статтею 291 КПК України визначені основні вимоги до обвинувального акту.
Обвинувальний акт складений та вручений ОСОБА_3 українською мовою, якою останній не володіє, та без присутності захисника. Участь захисника та перекладача не забезпечена й під час підготовчого судового засідання.
Тому, враховуючи зазначені обставини, суд вважає, що відповідно до вимог ст. 314 КПК України, кримінальне провадження не може бути призначене до судового розгляду, а обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору, для усунення виявлених порушень.
Крім того, на думку суду, в даний час відсутні підстави для зміни обвинуваченому запобіжного заходу із тримання під вартою на інший, не пов`язаний з позбавленням волі.
Ще не допитані свідки по справі, обвинувачений громадянин Киргизької Республіки. Тому у суду є підстави вважати, що останній, в разі звільнення з-під варти, може впливати на свідків, переховуватися від суду.
Окрім того, існують обставини, передбачені ст.178 КПК України. Так, суд враховує тяжкість обвинувачення та покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_3 винним у вчиненні злочину, який йому інкримінують, характер та обставини обвинувачення, зокрема вчинення злочину із застосуванням вогнепальної зброї.
Отже, за відсутності будь-яких даних про зменшення ризиків, суд вважає, що інший вид запобіжного заходу не буде достатнім для запобігання передбаченим ч.1 ст.177 КПК України ризикам і приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_3 , але на строк, що не перевищує 60 днів, тобто до 19.02.2018 року, включно.
Крім того, суд вважає за можливе визначити розмір застави, відповідно до положень ст. 183 КПК України.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи , підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
На початок 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 1600 грн.
Визначаючи розмір застави, який повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України, суд враховує обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , його сімейний та майновий стан, та приходить до висновку про необхідність визначення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 128 000 гривень.
Крім того, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження виникає необхідність одночасного покладання на обвинуваченого ОСОБА_3 у разі внесення застави обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст.ст.314, 315, 291 КПК України, суд -
У Х В А Л И В :
Обвинувальний акт відносно обвинуваченого за ч.4 ст.296 КК України ОСОБА_3 , в порядку п.3 ч.3 ст. 314 КПК України, повернути керівнику Київської місцевої прокуратури №1, для усунення виявлених порушень.
Продовжити дію існуючої міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому за ч.4 ст.296 КК України, до 19.02.2018 року, включно.
Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної судом в ухвалі.
Після отримання і перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на обвинуваченого, у разі внесення застави, наступні обов`язки:
1. З`являтися до суду на кожний виклик;
2. Не відлучатися за межі м.Києва без дозволу суду;
3. Повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
4. Утримуватися від спілкування зі свідками.
Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому та направити в СІЗО.
Ухвала може бути оскаржена в Апеляційний суд м. Києва протягом семи діб з часу її проголошення через Голосіївський районний суд м.Києва.
Суддя ОСОБА_1