Справа № 362/5280/17
Провадження № 1-кс/362/1058/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 жовтня 2017 року лідчий суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , за участю прокурора - ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Василькові Київської області клопотання слідчого СВ Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000689 від 19.03.2016 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою,-

в с т а н о в и в:

09.10.2017 р. до Васильківського міськрайонного суду Київської області звернувся слідчий Васильківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_4 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_5 .

Клопотання мотивовано наступним.

В провадженні СВ Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР № 0000689 від 19.03.2016 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 19.03.2016 року близько 01 год. 30 хв., більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , маючи прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, корисливий мотив та мету незаконного збагачення, за попередньою змовою групою осіб (відомості щодо яких виділені в окреме провадження), пересвідчившись, що за їх діями ніхто не спостерігає, діючи узгоджено, шляхом пошкодження вікна проникли до будинку АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_6 , звідки таємно викрали велосипед марки «Україна» темно-синього кольору, вартістю 700 гривень; велосипед марки «Аист» зеленого кольору, вартістю 600 гривень; болгарку марки «Waller» синього кольору, вартістю 550 гривень; електро лобзик марки «Rider» синього кольору, вартістю 1100 гривень; оптичний прилад «Телескоп» у футлярі з дерева, вартістю 2500 гривень; електродвигун темно-сірого кольору, вартістю 300 гривень; електродвигун темно-сірого кольору, вартістю 250 гривень; електро точило сірого кольору, вартістю 100 гривень; електропровід діаметром 2,5 мм довжиною 300 метрів, білого кольору, вартістю 900 гривень; електропровід діаметром 1,5 мм довжиною 150 метрів, білого кольору, вартістю 300 гривень, які належать ОСОБА_6 .

Після чого, ОСОБА_5 разом з співучасниками з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, таким чином спричинивши потерпілому ОСОБА_6 матеріальної шкоди на загальну суму 7750 гривень.

Таким чином ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненого за попередньою змовою групою осіб, поєднаного з проникненням у житло, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженка м. Василькова Київської області, громадянка України, має середню-технічну освіту, не працює, раніше не судима, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 .
05.04.2016 року ОСОБА_7 у порядку ст. 278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Здійснити допит ОСОБА_7 не представилось можливим у зв`язку із переховуванням останньої від органів досудового розслідування.
Підозра ОСОБА_5 у інкримінованому їй кримінальному правопорушенні підтверджується показаннями потерпілого ОСОБА_6 , показами свідків ; протоколом огляду місця події від 19.03.2016 року під час якого у ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_5 було вилучено речі потерпілого ОСОБА_6 ; речовими доказами, а саме: велосипедом марки «Україна» темно-синього кольору, велосипедом марки «Аист» зеленого кольору,болгаркою марки «Waller» синього кольору, електролобзиком «Rider» синього кольору;оптичним приладом «Телескоп» у футлярі з дерева, двома електродвигунами темно-сірих кольорів; електродвигуном темно-сірого кольору; електроточилом сірого кольору;коробкою з електропроводами та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно ст. 12 КК України є тяжким злочином, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років знаючи про покарання, що їй загрожує у разі визнання її винуватою у вказаному кримінальному правопорушенні на даний час з метою уникнення відповідальності переховуються від органів досудового розслідування і місце її знаходження не відомо. В подальшому підозрювана ОСОБА_5 одержавши відомості про звернення слідчого до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно неї до початку розгляду клопотання в суді, може не прибути до суду за судовим викликом й може переховуватися від органів суду, у зв`язку з чим існує ризик передбачений п.1 ч.І ст. 177 КК України.
Також в діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки ризику передбаченого у п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 ніде не працює й постійного джерела доходів не має, отже не має коштів на прожиття, що також може призвести до вчинення ОСОБА_5 іншого корисливого кримінального правопорушення.
Обираючи запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, існує ризик, передбачений п.4 ч. 1 ст.177 КК України у зв`язку з тим, що підозрювана ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме: у вказаному кримінальному провадженні не виконанні всі слідчі дії, які спрямовані на отримання перевірку доказів, що дає підстави органу досудового розслідування вважати, що підозрювана ОСОБА_5 перебуваючи на волі може вчиняти ряд дій, для того щоб уникнути кримінальної відповідальності.
Враховуючи вищевикладене та аналізуючи зібрані в сукупності докази, можливо прийняти до висновку, що менш суворі запобіжні заходи, у тому числі домашній арешт не зможуть забезпечити уникнення зазначених ризиків та виконання покладених на підозрювану обов`язків, у зв`язку з чим є достатні підстави для застосування такого запобіжного заходу, як тримання під вартою з метою запобігання вище переліченим ризикам, тому слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити, оскільки є ризики, що підозрювана буде переховуватися від органів досудового розслідування або суду.

Підозрювана вимоги клопотання не визнала, просила у його задоволенні відмовити, оскільки прокурором не доведено фактів переховування її від слідства, у зв`язку з чим і не доведено ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вважає, що у даному випадку може бути застосований більш м`який запобіжний захід - домашній арешт з 18.00 год. до 06.00 год.

Заслухавши слідчого, прокурора, пояснення підозрюваної, дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя, пришов до наступного висновку.

За ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенням ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено у ч. 2 ст. 183 КПК України та розширеному тлумаченню не підлягає.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у Листі від 04 квітня 2013 року № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» (далі-Лист ВССУ) наголосив на тому, що вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

- здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону;

- пам`ятати, що критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу передбачені у ч. 1 ст. 194 КПК, а тому слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;

4) перевіряти наявність підстав і мети застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, встановлювати обґрунтованість таких підстав з огляду на фактичні дані, установлені конкретні обставини кримінального провадження;

5) враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України".

Відповідно до п. 5 Листа ВССУ, слідчий суддя, суд має ретельно перевіряти відповідність поданого клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу вимогам ст. 184 КПК, а також своєчасність надання підозрюваному, обвинуваченому копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу (не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання).

Згідно ч.1 ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, і повинно містити:

1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;

2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

У випадку недотримання слідчим, прокурором вимог ст. 184 КПК слідчий суддя розглядає відповідне клопотання та відмовляє у його задоволенні.

Слідчий суддя, суд, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення. У такий спосіб встановленню підлягає обґрунтованість підозри органу досудового розслідування про вчинення кримінального правопорушення підозрюваним, обвинуваченим;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік (неповнолітня особа, особа похилого віку) та стан здоров`я (наявність тяжких хвороб, інвалідності, нездатність самостійно пересуватися) підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого у місці його постійного проживання, в тому числі наявність у нього родини й утриманців. Необхідно з`ясувати сімейний стан цієї особи, стан здоров`я членів його сім`ї, кількість та вік дітей, строк фактичного проживання у цій місцевості тощо;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого. При врахуванні цієї обставини слідчий суддя, суд зобов`язаний проаналізувати матеріали сторін кримінального провадження, об`єктивно оцінити надані характеристики підозрюваному, обвинуваченому з місця роботи, навчання, проживання; дані, що свідчать про перебування підозрюваного, обвинуваченого на обліку у наркологічному, психоневрологічному диспансері, тощо;

7) майновий стан підозрюваного. Слід встановити наявність належного цій особі нерухомого майна у місцевості проживання та інших місцевостях, транспортних засобів, грошових банківських вкладів, їх розмір (за наявності відомостей, наданих стороною захисту);

8) наявність судимостей у підозрюваного,

9) дотримання підозрюваним, умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Частиною першою статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

За вимогами ч. 2 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Положенням ч. 5, ч. 6 ст. 194 КПК України визначено, що якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;

5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;

6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності;

7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання;

8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

9) носити електронний засіб контролю.

Обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців.

Слідчий суддя, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК, враховує тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні за ч. 3 ст. 185 КК України - позбавлення волі на строк від трьох до шести років, також в поданні слідчого відсутні будь-які докази про наявність зазначених ризиків і про те, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Не доведені такі ризики і прокурором у судовому засіданні.

Оскільки, в порушення п. 2, 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчим та прокурором не було надано слідчому судді об`єктивних доказів про наявність достатніх підстав вважати, що відносно ОСОБА_5 існує хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначених в клопотанні, оцінюючи в сукупності надані докази, встановлені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя, відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, вважає за доцільне застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні, а саме домашній арешт із покладенням на ОСОБА_5 обов`язків, передбачених п.п. 1, 2, 9 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", ст. ст. 176, 177, 178, 183, 184, 193, 194, 195, 196, 197, 206, 309 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000689 від 19.03.2016 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою - відмовити.

Застосувати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Васильків Київської області, українки, громадянинки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої - запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язок:

- не залишати житло за місцем реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , в період з 18:00 години до 06:00 години;

- з`являтися на виклики слідчого, прокурора, слідчого судді або суду у встановлений ними час;

- утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом.

В разі невиконання вищевказаних зобов`язань може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Направити копію ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для виконання та контролю органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Строк дії ухвали складає два місяці з дня її проголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1