УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2016 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:
слідчого судді: ОСОБА_1
при секретарі: ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно, що накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 29.09.2016 року в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001087 від 24.09.2015 року, -

в с т а н о в и в :
В листопаді 2016 року ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м.Києва із клопотанням про скасування арешту на квартиру АДРЕСА_1 , що накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 29.09.2016 року в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001087 від 24.09.2015 року.

Свої вимоги обґрунтував тим, що арештоване майно у відповідності до наявних та оформлених у законному порядку документів належить на праві власності йому як добросовісному набувачу, оскільки придбав її за грошові кошти у попереднього власника. Накладений на неї арешт порушує законні права заявника як власника квартири та її володіння та розпорядження. Вважає, що арешт на вказану квартиру слідчим суддею накладений необґрунтовано, оскільки він не є підозрюваними у цьому кримінальному провадженні, а підстави для його накладення слідчим (прокурором) як не було наведено на час його накладення, так і станом на даний час. Зокрема, доказів тому, що квартира є предметом кримінального правопорушення, у оскаржуваній ухвалі не наведено. В зв`язку з викладеним, представник і інтересах власника майна просив суд накладений на квартиру арешт скасувати, як безпідставний та такий, потреба у якому на даний час відпала.

В судовому засіданні представник та власник майна ОСОБА_3 доводи поданого клопотання підтримали в повному обсязі та просили суд його задовольнити з викладених у ньому підстав.
В судовому засіданні слідчий СУ ГУ Національної поліції в м.Києві ОСОБА_4 заперечував проти задоволення вказаного клопотання з огляду на законність оскаржуваної ухвали про накладення арешту на квартиру та необхідність проведення слідчих дій у цьому кримінальному провадженні. Зазначив, що станом на даний час потреба в арешті не відпала, а проведення слідчих дій триває.

Фіксація вказаної процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду слідчим суддею зазначеного клопотання про скасування арешту не проводилась, оскільки клопотань про це від учасників процесу не надійшло та за ініціативою суду така фіксація не здійснювалось у відповідності до вимог ст.107 КПК України.

Вивчивши матеріали клопотання про скасування арешту майна та матеріали кримінального провадження, вважаю, що підстав для його задоволення немає з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3 1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При цьому, згідно ч.1 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні слідчого СУ УП ГУНП у м.Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0001087 від 24.09.2015 року за ч.4 ст.190, ч.2 ст.353, ч.2 ст.368-4, ч.3, ч.4 ст.358 КК України.

Із внесених до ЄРДДР даних про обставини вчинення кримінальних правопорушень вбачається про вчинення кримінальних правопорушень по продажу заставного майна ПАТ «Укргазбанк» із використанням завідомо підроблених документів у тому числі щодо спірної квартири ОСОБА_3 .

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 29 вересня 2016 року було задоволено клопотання слідчого про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , як на майно, що відповідає критеріям за ч.1 ст.170 КПК України є предметом кримінального правопорушення, на яку зазіхають треті особи.

В судовому засіданні сторона заявника із посиланням на докази наголошувала на тому, що арешт накладений необґрунтовано та потреба у нього відпала, оскільки саме ОСОБА_3 є законним власником вказаного нерухомого майна, оскільки придбав її за належним чином оформленим договором купівлі-продажу і сплатою коштів за неї.

В той же час, при дослідження документів, що були підставою для отримання права власності на вказану квартиру за продавцем згідно укладеного із заявником договору, то вони вчиненні шляхом використання завідомо підроблених документів.

Дослідженням доводів заявника та слідчого судом встановлено обґрунтованість підстав для накладення арешту та доцільність його залишення під арештом станом на даний час, оскільки вказані посилання представника заявника про безпідставність арешту не відповідають фактичним обставинам справи, оскільки наявна відповідність арештованого майна визначеним у ч.1 ст.170 КПК України критеріям.

Зокрема, за внесених в ЄРРДР обставин вбачається, що арештована квартира майном, на яке спрямоване кримінальне правопорушення та яка є набутою в результаті його вчинення та насправді незаконним шляхом вибула із володіння та власності ПАТ «Укргазбанк.

Крім того, з огляду на те, що розслідування провадження триває, тому з врахуванням позиції слідчого в суді потреба в арешті на даний час не відпала.

Сторона заявника в судовому засіданні не спростовано вказані посилання на відповідність арештованих коштів, визначеним у ст.170 КПК України критеріям.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи, що будь-яких нових обставин та доводів, яких не існувало на час накладення арешту на майно, за яких би на даний час відпала потреба у застосуванні вказаного виду заходу забезпечення кримінального провадження стороною заявника не доведено і слідчим суддею у судовому засіданні не встановлено, розслідування кримінального провадження триває, тому вважаю, що на даний момент відсутні підстави для скасування арешту майна, оскільки потреба в застосуванні цього заходу на даний час не відпала та він накладений обґрунтовано у рамках розслідуваного на даний час кримінального провадження, у зв`язку з чим клопотання задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 167, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:
Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на квартиру АДРЕСА_1 , що накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 29.09.2016 року в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001087 від 24.09.2015 року.

За умовами ст..309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: