печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 травня 2017 року

Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Печерського районного суду міста Києва клопотання ОСОБА_4 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Рембуд-Лайн» про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні номер 0000224,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 в інтересах ТОВ «Рембуд-Лайн» звернулася до Печерського районного суду міста Києва з клопотанням та просив скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 20 грудня 2016 року у справі номер 757/62715/16-к у кримінальному провадженні номер 0000224 на грошові кошти, які розміщені на банківському рахунку номер НОМЕР_1 , відкритому ТОВ «Рембуд-Лайн» // в ПАТ «ВіЕс Банк» /МФО 325213/, юридична адреса місто Львів вулиця Грабовського, 11. ОСОБА_4 посилався на таке: арешт накладено необґрунтовано, у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження минула потреба. Слідчим суддею було задоволено клопотання про накладення арешту мотиви прийнятого рішення судом викладені не були. Слідчий суддя не мотивував свої висновки про визнання коштів на рахунку третьої особи речовими доказами, як грошей, набутих кримінально протиправним шляхом. За змістом ч.2 ст.167, ч.1 ст. 170, п.1 ч.2 ст.170, ч.3 ст. 170 КПК України накладення арешту на майно третьої особи / ст. 64-2 КПК України/ допускається лише з метою збереження майна, яке відноситься до речових доказів у даному кримінальному провадженні, що щодо цього майна є достатні, підтверджені доказами підстави вважати. що воно отримано в результаті злочинних дій підозрюваного, обвинуваченого або використовувалося або призначалося для використання в якості знаряддя злочину або для фінансування злочинної діяльності або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав клопотання.

Слідчий до судового засідання не з,явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив. Надав лист інформаційного характеру від 16 травня 2017 року номер 9366/24/1/1-2017, у відповідності до якого вбачається, що з кримінального провадження номер 0000224 прокурором прийнято рішення про виділення матеріалів досудового розслідування у кримінальне провадження номер 0000174. За результатами розслідування вказаного кримінального провадження 29 березня 2017 року до Галицького районного суду міста Києва направлено обвинувальний акт щодо вчинення ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.2 ст.222 КК України. Під час здійснення досудового розслідування у зазначених кримінальних провадженнях рішення щодо притягнення до відповідальності посадових осіб ТОВ «Рембуд-Лайн» не приймалось. Таким чином, з повідомлення вбачається, що у кримінальному провадженні ТОВ «Рембуд-Лайн» не має взагалі будь-якого процесуального статусу. Більш того, незрозуміло стосовно виділення кримінального провадження щодо ОСОБА_5 та направлення його до Галицького районного суду міста Києва, оскільки такого району в місті Києві немає.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали, додані до клопотання та надані у судовому засіданні, заслухавши представника заявника, прийшов до наступного: ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 20 грудня 2016 року у справі номер 757/62715/16-к у кримінальному провадженні номер 0000224 на грошові кошти, які розміщені на банківському рахунку номер НОМЕР_1 , відкритому ТОВ «Рембуд-Лайн» // в ПАТ «ВіЕс Банк» /МФО 325213/, юридична адреса місто Львів вулиця Грабовського, 11.

За змістом ст. 173 КПК України слідчий суддя, вирішуючи питання про накладення арешту на майно, повинен переконатись у доведеності необхідності такого арешту та у наявності ризиків, передбачених ст. 170 КПК України. При цьому, обов`язок доведення необхідності арешту покладається на слідчого, який звернувся з клопотанням про арешт майна.

При вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя згідно ст. ст. 94, 132 та 172 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину; правову підставу для арешту майну; можливий розмір майнової шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Частиною 1 ст. 174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Підставами для скасування заходу забезпечення кримінального провадження є такі обставини, що не перевірено та не встановлено наявності належних підстав для арешту майна; відсутні достатні докази, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; не встановлено розмір шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співмірності обмеження права власності; невідповідність клопотання слідчого вимогам ст. 171 КПК України; розгляд клопотання слідчого про арешт майна за відсутності власника майна; накладення арешту на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Водночас, статтями 7,16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

З урахуванням всіх обставин , встановлених у судовому засіданні, слідчий суддя вважає клопотання підлягає задоволенню. Як вбачається з клопотання представника ТОВ «Рембуд-Лайн», арештовані кошти на банківському рахунку Товариства та зупинення видаткових операцій по даним рахункам фактично унеможливлює ведення господарської діяльності за основним напрямком. Накладення арешту блокує діяльність Товариства як законного власника арештованого майна та тим самим спричиняє нанесення Товариству значних збитків, які значно зростають з кожним днем, неможливості здійснювати розрахунки з контрагентами. Відповідно до вищевикладеного, враховуючи, що на даний час по справі керівникові Товариства та його співробітникам підозра не оголошена, жодна з вказаних осіб не має процесуального статусу у даному кримінальному провадженні, доказів причетності до вказаного кримінального правопорушення не добуто та арешт грошових коштів на рахунках перешкоджає господарській діяльності Товариства, що дія арешту призводить до порушення законних права та інтересів Товариства, слідчий суддя вважає клопотання знайшло своє підтвердження у судовому засіданні.
Заявником надано докази того, що підприємство є діючим, постійно звітує податковим та статистичним органам, заборгованості по платежам до бюджетів всіх рівнів не має. Іншого слідчим не надано. Слідчий суддя вважає, що на даний час відпала необхідність у продовженні арешту на грошові кошти на рахунках вказаного підприємства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174, 209 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_4 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Рембуд-Лайн» про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні номер 0000224 задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 20 грудня 2016 року у справі номер 757/62715/16-к у кримінальному провадженні номер 0000224 на грошові кошти, які розміщені на банківському рахунку номер НОМЕР_1 , відкритому ТОВ «Рембуд-Лайн» // в ПАТ «ВіЕс Банк» /МФО 325213/, юридична адреса місто Львів вулиця Грабовського, 11.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя