Справа № 405/2191/17

"26" квітня 2017 р. м. Кропивницький
слідчий за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.3 ст.368 КК України, а саме одержання неправомірної вигоди у великому розмірі для себе чи третьої особи за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, за попередньою змовою групою осіб.
Так, в грудні 2016 року фізична особа підприємець ОСОБА_4 , який за своєю спеціалізацією займався розробкою та виготовленням технічної документації із землеустрою, а також вирішенням організаційних питань зокрема пов`язаних з наданням земельних ділянок в оренду, дізнавшись, що громадянин ОСОБА_8 має намір отримати в оренду земельну ділянку на території Войнівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області, за попередньою змовою із службовими особами місцевого самоврядування, вирішив одержати шляхом вимагання від останнього неправомірну вигоду.
Діючи з цією злочинною метою, ОСОБА_4 , при зверненні до нього ОСОБА_8 , оголосив останньому злочинні вимоги про те, що той може отримати бажану земельну ділянку виключно через надання неправомірної вигоди у загальній сумі 178 тис. грн., на що ОСОБА_8 , розуміючи ситуацію і побоюючись негативних наслідків для себе у вигляді відмови у передачі в оренду земельної ділянки, вимушений був погодитися на вказані незаконні вимоги, з метою убезпечення себе від можливого настання негативних наслідків у вигляді порушення своїх конституційних прав, а також істотної шкоди у вигляді безпідставної відмови у відведенні йому земельної ділянки в оренду і передачу її йому.
Продовжуючи свої злочинні дії, 24.01.2017 приблизно о 11.00 год. ОСОБА_4 , погрожуючи ОСОБА_8 можливим неминучим настанням негативних наслідків у вигляді відмови у передачі йому в оренду земельної ділянки, у своєму офісі розташованому по АДРЕСА_3 , одержав шляхом вимагання від ОСОБА_8 першу частину неправомірної вигоди у сумі 2000 гривень купюрами по 200 грн. кожна від загального розміру неправомірної вигоди у сумі 178 тис. грн. за організацію вирішення питання щодо надання ОСОБА_8 в оренду земельної ділянки площею 42 га під багаторічні насадження на території Войнівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області, якими в подальшому розпорядився на власний розсуд.
Продовжуючи свої злочинні дії, 21.04.2017 приблизно о 09:00 год. ОСОБА_4 , погрожуючи ОСОБА_8 можливим неминучим настанням негативних наслідків у вигляді відмови у передачі в оренду земельної ділянки, знаходячись біля будинку за місцем свого проживання по АДРЕСА_4 , одержав шляхом вимагання від ОСОБА_8 другу частину неправомірної вигоди у сумі 2000 гривень купюрами по 200 грн. від загального розміру неправомірної вигоди у сумі 178 тис. грн. за організацію вирішення питання щодо надання ОСОБА_8 довідки №312 від 21.04.2017 виконкому Войнівської сільради Олександрійського району Кіровоградської області про те, що земельна ділянка площею 42 га під багаторічними насадженнями не перебуває у власності чи в оренді, та організацію надання ОСОБА_8 цієї земельної ділянки в оренду, якими в подальшому розпорядився на власний розсуд.
24.04.2017 року о 11 год. 25 хв. ОСОБА_4 було затримано в порядку ст.. 208 КПК України.
25.04.2017 о 10 год. 53 хв. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Під час розгляду клопотання прокурор зазначив про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.
Слідчий підтримала думку прокурора.
У судовому засіданні захисники просили відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять доказів на обґрунтування оголошеної підозри та заявлених ризиків, а прокурором висловлюються лише припущення, щодо існування ризиків та оголошеної підозри. Враховуючи соціальні зв`язки підозрюваного, наявність утриманців, просили застосувати до свого підзахисного більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт.
Підозрюваний підтримав позицію захисників, заперечивши, щодо доводів сторони обвинувачення.
Заслухавши учасників, допитавши свідка та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до такого.
24.04.2017 о 11:25 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, про що складено відповідний протокол.
25.04.2017 ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.368 КК України.
Причетність ОСОБА_4 до оголошеної підозри, підтверджується протоколом допиту свідка, протоколом огляду, ідентифікації (помічення) та вручення грошових коштів, протоколом огляду місця події у невідкладних випадках (а.к. 14-24, 25-30, 31-44).
Інші доводи сторони захисту про існування обґрунтованої підозри, про належність та допустимість доказів, повинні оцінюватися виключно під час розгляду справи по суті у сукупності із іншими доказами.
Крім того, слідчий суддя погоджується з позицією прокурора, про те, що досудове розслідування триває, хід якого є таємницею, оголошена підозра може бути уточнена, розбіжності усунуті.
Крім того, сам факт відсутності на час розгляду даного клопотання оголошеної підозри службовим особам місцевого самоврядування, на думку слідчого судді, безумовно не спростовує відсутність попередньої змови із такими та обґрунтованість оголошеної ОСОБА_4 підозри.
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду.
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на свідків, які ще в судовому засіданні не допитувалися.
Разом з тим, прокурором та слідчим не доведено існування інших ризиків.
Вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.
Отже, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин справи та серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Усі наведені обставини у їх сукупності, навіть із урахуванням позитивних даних про особу, соціальні зв`язки підозрюваного, наявність на утриманні малолітньої дитини, не дають достатніх підстав застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою строком на 60 днів.
Доводи сторони захисту, а саме щодо належності та допустимості доказів, повинні відповідно до ст. 89 КПК України, вирішуватися виключно судом під час судового розгляду кримінального провадження.
Інші доводи сторони захисту не спростовують оголошену підозру та встановлені ризики.
Разом з тим, згідно ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.
З урахуванням встановлених обставин кримінального правопорушення, особи підозрюваного, наявність у соціальних зв`язків та утриманців, позитивних характеристик та положень ч.5 ст.182 КПК України, слідчий суддя вважає можливим заставу визначити у 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.176-197 КПК України, слідчий суддя, -
клопотання старшого слідчого слідчого відділу прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, а саме з 11 години 25 хвилин 24.04.2017 р. до 11 години 25 хвилин 22.06.2017 р.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 - з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;
- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає;
- утримуватись від спілкування зі свідками по кримінальному провадженню, крім участі у процесуальних діях.
Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч.ч. 8, 9 ст.182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.
Дата закінчення дії ухвали 22.06.2017 р.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1