справа №619/571/17
провадження №1-кс/619/191/17
УХВАЛА
іменем України
22 лютого 2017 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2
прокурораОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області про арешт майна у кримінальному провадженні №0000229 від 17.02.2017 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

встановив
Органом досудового розслідування встановлено, що 16.02.2017 року до Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області звернувся ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 із заявою про те, що в період з 15.12.2016 року до 15 год 02.02.2017 року невстановлені особи, шляхом розбиття віконного скла проникли до приміщення будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , звідки таємно викрали стільці металеві в кількості 19 одиниць, що йому належать, чим спричинили йому матеріального збитку. Під час допиту потерпілого стало відомо, що стільці які були у нього викрадені є металевими, окрашені фарбою фіолетового кольору з сидінням округлої форми, що вкриті шкірозамінником темно-зеленого кольору.

До суду надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 про накладення арешту на тимчасове вилучене майно, а саме: стільці металеві окрашені фарбою фіолетового кольору з сидінням округлої форми, вкриті шкірозамінником темно-зеленого кольору в кількості дванадцять одиниць.

У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання з підстав, які зазначені у ньому.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.
Як вбачається з клопотання 17 лютого 2017 року відповідно до ст.214 КПК України до ЄРДР внесені відомості про вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Відповідно до ч.3ст.132 КПК України,застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що прокурор та слідчий довели необхідність арешту вилученого майна, оскільки зазначене майно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що накладення арешту на вищезазначене майно є забезпеченням кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив
Клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні№0000229 від 17.02.2017 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, а саме: стільці металеві окрашені фарбою фіолетового кольору з сидінням округлої форми, вкриті шкірозамінником темно-зеленого кольору в кількості дванадцять одиниць.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1