Справа № 640/2978/17
н/п 1-кс/640/1560/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" березня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,

1) нежитлове приміщення № 32 (літера «А») загальною площею 96,40 кв.м., розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ;
2) нежитлові приміщення-адміністративні, загальною площею 1294,80 кв.м., що становить 64/100 частин від нежитлових приміщень будинку площею 2012,10 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_2 .
Досудовим розслідуванням встановлено, що ліквідатор ТОВ «Євро-готель-груп» ОСОБА_5 , зловживаючи своїми повноваженнями, здійснює дії щодо відчуження нерухомого майна, що перебуває в іпотеці АТ «Єврогазбанк» за заниженою ціною, без згоди банку, чим спричиняються тяжкі наслідки вкладникам банку.
Так, ОСОБА_5 (ліквідатор), будучи учасником процесу, 06.02.2017 розмістивши оголошення про проведення торгів, здійснює дії щодо відчуження нерухомого майна, що перебуває в іпотеці АТ «Єврогазбанк», за заниженою ціною, без згоди банку, на підставі судових актів, що були прийняті за старих обставин справи в інтересах неіснуючого кредитора ТОВ «Факторингова компанія «Стандарт Кепітал».
Крім того, встановлено, що у період порушення справи про банкрутство розпорядником майна та ліквідатором не було вчинено жодних дій щодо припинення дії договорів оренди нерухомого майна ТОВ «Євро-готель-груп» чи стягнення заборгованості за ними, що були укладені за значно заниженою вартістю, а одним з орендарів виступає ТОВ «Планета Тревел» (ідентифікаційний код юридичної особи 34348826), що є учасником ТОВ «Євро-готель-груп». При цьому навіть занижену вартість оренди нерухомого майна орендарі не сплачували, внаслідок чого під час провадження справи про банкрутство збільшувалась дебіторська заборгованість боржника. Зазначені договори офіційно оприлюднені ліквідатором у документації щодо проведення прилюдних торгів, які мають відбутися 14.03.2017 року, де буде виставлено для продажу нерухоме майно, яке належить ТОВ «Євро-готель-груп» та перебуває в іпотеці АТ «Єврогазбанк», а саме:
- нежитлове приміщення №32 (літера «А») загальною площею 96,40 кв.м., розташоване за адресою: м. Київ, вул. Івана Франко б.27/31;
- нежитлові приміщення-адміністративні, загальною площею 1294,80 кв.м., що становить 64/100 частин від нежитлових приміщень будинку площею 2012,10 кв.м., розташованого за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького б.31/27 (літера «А»).
Слідчий зазначає, що з метою забезпечення збереження речових доказівта можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову, які прямо передбачені санкцією ч. 3 ст. 365-2 КК України, орган досудового розслідування просить накласти арешт на зазначене в клопотанні нерухоме майно.
У судове засідання слідчий, прокурор не з`явились. Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Представник ТОВ «Євро-готель-груп», власника майна, у судове засідання не викликався, на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна.
Слідчий суддя, дослідивши надані докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ст. 131 КПК України арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно з ч. 2 ст. 171 КПК України до клопотання мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Однак, в порушення вимог ч. 2 ст. 171 КПК України матеріали, що додані слідчим до клопотання, не містять доказів в підтвердження його доводів та висновків стосовно обставин вчинення даного кримінального правопорушення ліквідатором ТОВ «Євро-готель-груп» арбітражним керуючим ОСОБА_5 , на які посилається слідчий у своєму клопотанні, а саме: рішень господарського суду, перелічених договорів іпотек. Крім того, з клопотання та доданих до нього документів не зрозуміло, на чому ґрунтується висновок слідчого, що ліквідатор ТОВ «Євро-готель-груп» ОСОБА_5 вчиняє дії щодо відчуження нерухомого майна, що перебуває в іпотеці АТ «Єврогазбанк» саме за заниженою ціною.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1