Справа № 675/1296/16-к
Провадження № 1-кп/675/58/2016
У Х В А Л А
"23" листопада 2016 р. м.Ізяслав
Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
Прокурор Шепетівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 звернулася до суду з вищезазначеним клопотанням у судовому засіданні 23 листопада 2016 року. Вказане клопотання відповідає вимогам ст.ст. 184, 200 КПК України.
Клопотання обґрунтоване тим, що на початку березня 2016 року ОСОБА_4 шляхом віджиму вікна проник до приміщення літньої кухні, що в АДРЕСА_2 , звідки викрав соковижималку марки «Saturn ST-FP8080», сушку для висушування фруктів та овочів марки «OMANN DR 435 CB» та фен марки «Orion OR-HD03», належні ОСОБА_5 .
Зважаючи на викладене, ОСОБА_4 органами досудового слідства було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України крадіжки, тобто таємного викрадення чужого майна, вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у інше приміщення.
17 травня 2016 року до Ізяславського районного суду Хмельницької області надійшов обвинувальний акт про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Однак, під час судового провадження ОСОБА_4 зник з місця свого проживання та не з`являвся на виклики в судові засідання.
Наведене свідчить про те, що обвинувачений переховується від суду.
Враховуючи також, що ОСОБА_4 зловживає спиртними напоями, веде бродячий спосіб життя, ніде не працює, раніше неодноразово судимий, на шлях виправлення не став та вчинив нове кримінальних правопорушення, а тому у подальшому може продовжувати протиправну діяльність, прокурор просить обрати останньому запобіжний захід у виді тримання під вартою.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав.
Обвинувачений ОСОБА_4 проти задоволення клопотання не заперечував.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали, додані до клопотання, суд приходить до висновку про доцільність обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою з наступних підстав.
Так, за змістом ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Так, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 суд встановив, що крім особистого визнання винуватості останнім, у кримінальному провадженні наявні вагомі останнього у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується (до шести років позбавлення волі).
Крім того, ОСОБА_4 неодноразово без поважних причин не з`являвся до суду за викликом, внаслідок чого до нього тричі застосовувався привід.
До того ж, крім наявності ризиків, передбачених ч.ч. 1 та 5 ст. 177 КПК України, суд також враховує його особу, вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, а саме: ОСОБА_4 не одружений, утриманців не має, ніде не працює, за місцем реєстрації не проживає, бродяжить, зловживає спиртними напоями, має непогашені судимості, що фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу.
Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Крім того, обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою забезпечить належний розгляд справи у суді.
З огляду на викладене, суд прийшов до переконливого висновку, що клопотання прокурора необхідно задовольнити, а щодо обвинуваченого слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст. 176 КПК України, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а також забезпеченню спробам переховування від суду та перешкоджання встановлення істини у справі, а тому у такому разі не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.
Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід обчислювати з моменту взяття його під варту, тобто з 23 листопада 2016 року 15 години 15 хвилин.
Положеннями ч. 3 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.
За змістом ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати. Законом України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" встановлено з 01 травня 2016 року мінімальну заробітну плату у розмірі 1450 грн.
При визначенні розміру застави судом враховується тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , його майновий стан, зокрема, відсутність постійного місця роботи.
За таких обставин, заставу слід визначити у розмірі двадцяти мінімальних заробітних плат, що становить 29 000 гривень, яка буде достатньою для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.
Враховуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 184, 186, 193-194, 196, 197, 200, 205, 331, 372, 395 КПК України, суд
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання прокурора Шепетівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.
Обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою в СІЗО № 29 строком на 60 (шістдесят) днів, починаючи з 15 год. 23 листопада 2016 року до 15 год. 21 січня 2017 року .
Визначити заставу у розмірі двадцяти розмірів мінімальної заробітної плати, що становить 29 000 (двадцять дев`ять тисяч) гривень.
Обвинувачений ОСОБА_4 , інші особи як заставодавці мають право внести заставу у вказаному розмірі у будь-який момент протягом строку дії цієї ухвали.
У разі внесення застави у вказаному розмірі покласти на ОСОБА_4 такі зобов`язання:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатись з місця проживання без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну місця проживання.
Ці зобов`язання застосовуються до ОСОБА_4 на строк два місяці з дня його звільнення з під варти.
Попередити обвинуваченого, що після внесення застави у разі невиконання покладених на нього обов`язків застава може бути звернута в дохід держави.
Ухвала щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Для тримання під вартою обвинувачений ОСОБА_4 підлягає направленню до СІЗО № 29.
Копію ухвали про обрання запобіжного заходу вручити ОСОБА_4 негайно після її проголошення.
Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційного суду Хмельницької області через Ізяславський районний суд Хмельницької області протягом семи днів з дня її оголошення. Обвинуваченому, який перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення йому копії ухвали.
Суддя ОСОБА_1