Номер провадження 5/643/62/16
УХВАЛА

08.12.2016 року суддя Московський районний суд міста Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання про скасування арешту, подане представником заявника ОСОБА_2 ОСОБА_3 , -
Представник заявника ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту, що був накладений вироком Московського районного суду міста Харкова від 12.06.2007 року, яким ОСОБА_4 визнано винним за ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 187, ч. 2 ст.ст. 15, ч. 3 ст. 28, ч. 5 ст. 186, ст. 70 КК України та призначено покарання у вигляді 9 років позбавлення волі з конфіскацією усього особистого майна. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер. Представник заявника просить: зняти арешт, накладений постановою СУ УМВС України в Харківській області від 27.05.2005 року на все майно, що належить ОСОБА_4 .
Суд, вивчивши подані матеріали, встановив наступне.
Перехідними положеннями КПК України визначено, що з дня набрання чинності цим Кодексом втрачає чинність: Кримінально-процесуальний кодекс України із наступними змінами.
Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України:
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеної у справі № 6-26цс13, вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. В порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством, коли арешт на майно накладено при провадженні в кримінальній справі, розглядаються заяви боржників на правильність арешту майна. Саме до цього зводяться роз`яснення, надані Пленумом Верховного Суду України у п. 4 постанови «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» від 27.08.1976 року №6 в редакції від 30.06.1978 року № 5.
Слід вказати, ОСОБА_2 не був учасником кримінального провадження, крім того, зі змісту клопотання вбачається, що його вимоги ґрунтуються на праві на спадщину за законом, є цивільно-правовими, а тому повинні розглядатися в порядку цивільного судочинства за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту.
На підставі вказаного, суд приходить до висновку, що клопотання представника заявника ОСОБА_2 про скасування арешту не підлягає розгляду за нормами КПК України.
Відповідно до вимог ч. 6 ст. 9 КПК у випадках, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього кодексу.
З огляду на викладене клопотання про скасування арешту майна слід повернути заявнику.
Керуючись статями 537, 539 КПК України,
Клопотання про скасування арешту, подане представником заявника ОСОБА_2 повернути.
Роз`яснити право на звернення із вказаними вимогами у порядку цивільного судочинства.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Харківської області через Московський районний суд м. Харкова області протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Суддя ОСОБА_1