Справа № 375/1323/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.06.2017 року м. Тараща
Слідчий суддя Таращанського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши заяву прокурора Рокитнянського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури про відвід слідчого судді Таращанського районного суду Київської області ОСОБА_4 в кримінальному провадженні № 375/1323/17 за клопотанням прокурора Рокитнянського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури про накладення арешту на нерухоме майно ,-
ВСТАНОВИВ:
На підставі ухвали Апеляційного суду Київської області від 16 березня 2017 року до Таращанського районного суду Київської області було передано кримінальне провадження № 375/1323/17 за клопотанням прокурора Рокитнянського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури про накладення арешту на нерухоме майно, яке згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 14.06.2017 року було передано до розгляду слідчому судді ОСОБА_4 .. Розгляд вказаного клопотання слідчим суддею ОСОБА_4 було призначено на 23 червня 2017 року на 13 годину 30 хвилин.
Проте до початку розгляду вказаного клопотання, прокурором Рокитнянського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури ОСОБА_3 через канцелярію суду було подано заяву про відвід слідчого судді Таращанського районного суду Київської області ОСОБА_4 ..
Заява про відвід мотивована тим, що у прокурора виникли сумніви щодо неупередженості судді, оскільки у провадженні судді Таращанського районного суду Київської області ОСОБА_4 перебуває на розгляді цивільна справа № 375/1199/16-ц за позовом заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Рокитнянської районної державної адміністрації, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про скасування розпорядження Рокитнянської районної державної адміністрації, державних актів, державної реєстрації права власності, витребування землі з чужого незаконного володіння. Представництво інтересів у вказаній справі відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» здійснює прокурор Рокитнянського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 .
Предметом розгляду зазначеної цивільної справи, серед іншого є й позовні вимоги прокуратури про визнання недійсним розпорядження голови Рокитнянської районної державної адміністрації від 23.11.09 за № 496 про передачу ОСОБА_5 земельної ділянки площею 1,0000 га для ведення особистого селянського господарства на території Рокитнянської селищної ради Київської області та скасування права власності на земельні ділянки належні ОСОБА_5 (вказана земельна ділянка на даний час є предметом розгляду клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні №0000056).
В ході судового розгляду даної цивільної справи суддею ОСОБА_4 неодноразово постановлялись ухвали про залишення позовної заяви без руху та без розгляду. Так, зокрема згідно ухвали Таращанського районного суду Київської області від 28.12.2016 року у справі № 375/1199/16-ц позовну заяву заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури про збільшення розміру позовних вимог за позовом в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про скасування розпорядження Рокитнянської районної державної адміністрації, державних актів, державної реєстрації права власності, витребування землі з чужого незаконного володіння вважати неподаною.
Ухвалу суду від 28.12.2016 позивачем було оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області.
Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 14.03.2017 апеляційна скарга заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури задоволена та справа передана на новий розгляд до суду першої інстанції.
Згідно ухвали Апеляційного суду Київської області від 14.03.2017 встановлено, що ухвала Таращанського районного суду Київської області від 28.12.2016 у вказаній цивільній справі не грунтувалась на вимогах закону, а висновки суду не відповідали обставинам справи та зроблені із порушенням норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Головуючим суддею у вказаній цивільній справі не забезпечено повний, всебічний та об`єктивний розгляд справи, що підтверджується й ухвалою Апеляційного суду Київської області від 14.03.2017.
З огляду на викладене, вказані обставини можуть вплинути на неупереджений розгляд клопотання прокурора Рокитнянського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно.
Слідчий суддя ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду заяви повідомлена належним чином.
Слідчим суддею з урахуванням положень ст. 81 КПК України, визнано можливим проводити розгляд заяви про відвід за відсутності особи, якій заявлено відвід, та за відсутності інших учасників кримінального провадження, які були належно повідомлені про час та місце розгляду вказаної заяви про відвід слідчого судді.
Заслухавши прокурора та вивчивши заяву про відвід, приходжу до наступного висновку.
Частина 1 ст. 75 КПК України встановлює вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні. Зокрема, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Європейський суд з прав людини у своїх рішення неодноразово зазначав, зокрема в рішенні «Мироненко і Мартиненко проти України» від 10.03.2010 року, що згідно з усталеною практикою Суду, наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.
При цьому, п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України зазначаючи на наявність інших обставин, які можуть викликати сумніви в неупередженості судді і наявність яких в такому випадку законодавцем пов`язана із необхідністю задовольнити заяву про відвід слідчого судді, не розкриває самого поняття «інші обставини».
Тому, поняття «інші обставин, які викликають сумнів у його неупередженості» є оціночними, їх використання залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.
Згідно із ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.
Із заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_4 вбачається, що, на думку прокурора, вказаним суддею в ході розгляду цивільна справа № 375/1199/16-ц за позовом заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави, вчинялися дії, які свідчать про його упередженість, а саме суддею ОСОБА_4 неодноразово постановлялись ухвали про залишення позовної заяви без руху та без розгляду, яка (ухвала про залишення без розгляду) згідно ухвали Апеляційного суду Київської області від 14.03.2017 була скасована.
Разом з цим, заявлений відвід не містить належних та підтверджених даних, які б викликали сумнів в неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 і є лише припущеннями прокурора. Це в свою чергу свідчить про те, що прокурором не доведена наявність обставин, які б унеможливлювали ухвалення слідчим суддею ОСОБА_4 законного, обґрунтованого та вмотивованого рішення у кримінальному провадженні № 375/1323/17 за клопотанням прокурора Рокитнянського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури про накладення арешту на нерухоме майно.
За таких обставин, доводи заяви щодо наявності обставин, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України є непереконливими і такими, що не узгоджуються із дійсними обставинами справи.
Інших обґрунтувань упередженості слідчого судді ОСОБА_4 у заяві не зазначено, а слідчим суддею під час розгляду заяви не встановлено.
Відповідно до п. 15 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Вирішуючи вимоги заяви на засадах диспозитивності кримінального судочинства, вважаю, що доводи прокурора ОСОБА_3 про наявність передбачених законом підстав для відводу слідчого судді, про наявність обставин, що викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості, не знайшли підтвердження під час розгляду, не доведені належними і допустимими доказами.
За таких обставин, в задоволенні заяви слід відмовити в повному обсязі.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 75, 80, 81, 309, 376 КПК України, слідчий суддя ,-
У Х В А Л И В :
У задоволенні заяви прокурора Рокитнянського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Таращанського районного суду Київської області ОСОБА_4 в кримінальному провадженні № 375/1323/17 за клопотанням прокурора Рокитнянського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури про накладення арешту на нерухоме майно - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: _________________ ОСОБА_1