Справа № 369/7798/17
Провадження № 1-кс/369/2101/17
УХВАЛА
Іменем України
24.07.2017 року м. Київ
Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 розглянув у судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області про арешт майна по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004434 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
До суду звернувся слідчий Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 з даним клопотанням, яке мотивуавв тим що 19.07.2017 до ЧЧ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області надійшла заява від ОСОБА_4 , про те, що 19.07.2017 невідомі особи проникли до її квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , звідки таємно викрали телефон, ноутбук, планшет та ювелірні вироби.

По даному факту внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато кримінальне провадження № 0004434 від 19.07.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

19.07.2017 в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вказаного злочину було затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час затримання якого в ході проведення його особистого обшуку, при останньому було виявлено та вилучено:

- мобільний телефон марки «HUAWEI» чорного кольору (ІМЕІ: НОМЕР_1 );

-поліетиленовий пакетик із ланцюжком та кулоном з металу сріблястого кольору з блакитним каменем;

-квитанція № 0021696 від 30.12.2015 року;

-аркуш паперу з наявним на ньому рукописним текстом;

-пачка цигарок «PARLAMENT»;

- магніт до кодового замку входу до підїзду.

Вилучені під час проведення обшуку речі та документи окремо та у своїй сукупності являються доказами вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

На даний час є підстави вважати, що вилучені в ході особистого обшуку ОСОБА_5 речі і документи є доказами у вказаному провадженні.

У даному випадку на вилучені речі слід накласти арешт для запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є забезпечення збереження вказаних речей як речових доказів в даному кримінальному провадженні.

Необхідність у арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже для перевірки вказаних обставин необхідно провести судові експертизи.

У даному випадку слід накласти арешт майна з забороною користуванням, розпоряджанням майном так як існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Тому слідчий просив накласти арешт на виявлене та вилучене 19.07.2017 року в м. Київ, Проспект Перемоги 38, під час особистого обшуку затриманого ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 майно, а саме:

- мобільний телефон марки «HUAWEI» чорного кольору (ІМЕІ: НОМЕР_1 );

-поліетиленовий пакетик із ланцюжком та кулоном з металу сріблястого кольору з блакитним каменем;

-квитанцію № 0021696 від 30.12.2015 року;

-аркуш паперу з наявним на ньому рукописним текстом;

- магніт до кодового замку входу до підїзду.

В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, та просив суд задовольнити його в повному обсязі.

Клопотань, щодо фіксації процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування від учасників не надходило.

Враховуючи припис ст. 107 КПК України, суд вважає за можливе розглянути вказане клопотання без фіксації технічними засобами.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Стаття 170 КПК України визначає що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 171 КПК України визначає що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає до задоволення, оскільки є достатні підстави вважати, що вказані у клопотанні речі відповідають критеріям, зазначеним ст. 98 та ст.167 КПК України та існує можливість використання даного майна як доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на виявлене та вилучене 19.07.2017 року в м. Київ, Проспект Перемоги 38, під час особистого обшуку затриманого ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 майно, а саме: мобільний телефон марки «HUAWEI» чорного кольору (ІМЕІ: НОМЕР_1 ); поліетиленовий пакетик із ланцюжком та кулоном з металу сріблястого кольору з блакитним каменем; квитанцію № 0021696 від 30.12.2015 року; аркуш паперу з наявним на ньому рукописним текстом; магніт до кодового замку входу до підїзду.

Ухвала виконується слідчим негайно.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1