УХВАЛА
про повернення обвинувального акту
11 липня 2017 року м. Хмельницький
Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
представника потерпілого: ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у місті Хмельницькому кримінальне провадження №1-кп/686/782/17 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України,
23.06.2017 року до Хмельницького міськрайонного суду надійшов з Хмельницької місцевої прокуратури обвинувальний акт у кримінальному провадженні №1-кп/686/782/17 по обвинуваченню ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 296 КК України.
Прокурор у підготовчому судовому засіданні просить постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту.
Захисник обвинуваченого вважає за неможливе призначити справу до судового розгляду та заявив клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, оскільки обвинувальний акт, на його думку, не відповідає вимогам закону, а саме не зазначено яку конкретно норму закону було порушено ОСОБА_6 , як депутатом Хмельницької ради; не зазначено якими саме діями ОСОБА_6 було порушено звичний режим роботи Хмельницької обласної ради.
Обвинувачений підтримав заявлене клопотання і вважає не можливим призначення обвинувального акту до судового розгляду.
Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до висновку, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору з наступних підстав:
Так, викладене в обвинувальному акті обвинувачення не містить викладу суб`єктивної сторони злочину, а саме: мети вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, у якому він обвинувачується, а також не розкрита форма вини та суб`єктивне ставлення до кримінального правопорушення.
Згідно обвинувального акту ОСОБА_6 , відповідно до вимог ст. 8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» (депутатська етика), як депутат місцевої ради, як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та член ради, здійснюючи депутатські повноваження, повинен дотримуватися таких правил депутатської етики:
1) керуватися загальнодержавними інтересами та інтересами територіальної громади чи виборців свого виборчого округу, від яких його обрано;
2) не використовувати депутатський мандат в особистих інтересах чи в корисливих цілях;
3) керуватися у своїй діяльності та поведінці загальновизнаними принципами порядності, честі і гідності;
4) не розголошувати відомостей, що становлять державну або іншу таємницю, яка охороняється законом, інших відомостей з питань, що розглядалися на закритих засіданнях ради чи її органів і не підлягають за їх рішенням розголошенню, та відомостей, які стосуються таємниці особистого життя депутата місцевої ради або
виборця, що охороняється законом, чи стали йому відомі у зв`язку з його участю в депутатських перевірках;
5) не допускати образливих висловлювань, не використовувати у публічних виступах недостовірні або неперевірені відомості стосовно органів державної влади, органів місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ і
організацій, їх керівників та інших посадових чи службових осіб, депутатських груп, фракцій, окремих депутатів місцевих рад;
6) не приймати будь-яких гонорарів, подарунків, не отримувати винагород безпосередньо чи опосередковано за дії, пов`язані зі здійсненням ним депутатських повноважень.
Окрім цього відповідно до ст. 18 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат місцевої ради зобов`язаний:
1) додержуватися Конституції та законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, регламенту ради та інших нормативно-правових актів, що визначають порядок діяльності ради та її органів;
2) брати участь у роботі ради, постійних комісій та інших її органів, до складу яких він входить, всебічно сприяти виконанню їх рішень;
3) виконувати доручення ради, її органів, сільського, селищного, міського голови чи голови ради; інформувати їх про виконання доручень.
Разом з тим в порушення вимог вищевказаного законодавства, відповідно до обвинувального акту, ОСОБА_6 вчинив хуліганські дії кваліфіковані за ч. 1 ст. 296 КК України. Однак прокурором не вказано які саме пункти депутатської етики порушив ОСОБА_6 та яких обов`язків депутата не виконав. Тобто в обвинувальному акті повністю дубльовано Закон України «Про статус депутатів місцевих рад» ( ст.ст. 8, 18) без зазначення конкретних пунктів статей, які саме порушені обвинуваченим. Таке формулювання обвинувачення, на думку суду, є неконкретизованим та незрозумілим.
Також, грубим порушенням норм КПК України є те, що потерпілим в даному кримінальному провадженні було визнано Хмельницьку обласну державну адміністрацію, при цьому зазначено, що шкода даному потерпілому не завдана. А у відповідності до ч. 1 ст. 55 КПК України «Потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.» Враховуючи наведене, на думку суду, в даному кримінальному провадженні не може бути Хмельницька обласна державна адміністрація визнана потерпілим за умови не нанесення їй майнової шкоди.
Також зі змістуобвинувального акту невідомо звідки у обвинуваченого ОСОБА_6 з`явилося знаряддя вчинення злочину молот, за допомогою якого останній вчиняв пошкодження майна. Чи заздалегідь він ним був підготовлений та принесений в приміщення Хмельницької обласної державної адміністрації, чи знайдений вже на місці вчинення протиправних дій зі змісту обвинувального акту невідомо і в цій частині обвинувачення не розкрите і неконкретизоване.
Крім того, в порушення вимог ст. 109 КПК України, у долученому до обвинувального акту реєстрі матеріалів досудового розслідування не містяться в хронологічному порядку дані про кожну процесуальну дію, проведену під час досудового розслідування - її номер, найменування та час проведення (дата і часовий відрізок), зокрема, не вказано часовий проміжок часу протягом якого було надано доступ до матеріалів досудового розслідування стороні захиснику та представникам потерпілих.
Відповідно до ч. 7 ст. 220 КПК України про відкриття сторонам кримінального провадження матеріалів прокурор або слідчий за його дорученням повідомляє потерпілого, після чого останній має право ознайомитись з ними за правилами, викладеними цій статті. Згідно ч. 9 ст. 290 КПК України сторони кримінального провадження зобовязані письмово підтвердити протилежній стороні, а потерпілий, представник юридичної особи факт надання їм доступу із зазначенням найменування таких дій.
Разом з цим, в реєстрі матеріалів досудового розслідування не містяться інформації про надання потерпілим представникам юридичних осіб: ОСОБА_7 та ОСОБА_4 доступу до матеріалів кримінального провадження із зазначенням найменування таких дій, та їх відкриття.
Аналогічних даних не міститься в реєстрі відносно захисника обвинуваченого, чи отримував він доступ в повній мірі до матеріалів кримінального провадження із зазначенням найменування таких дій та в який період часу у реєстрі також не значиться.
Невнесення до реєстру матеріалів досудового розслідування вищевказаних даних, тягне за собою невідповідність реєстру матеріалів досудового розслідування вимогам ст. 109 КПК України, а також відповідно до вимог п. 12 ст. 290 КПК України, суд, вподальшому, не зможе допустити відомості, що містяться в матеріалах, як доказ, якщо в реєстрі матеріалів досудового розслідування відсутні відомості про відкриття матеріалів.
Відповідно до п.2 ч. 2 ст. 109 КПК України, реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування. Частина 4 ст. 110 КПК України встановлює, що обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Однак, в реєстрі матеріалів досудового розслідування, інформація про таке процесуальне рішення, як складання обвинувального акту, відсутня.
Вищевикладене свідчить про порушення вимог кримінально-процесуального Кодексу України, а тому за таких обставин, суд вважає, що обвинувальний акт на підставі п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України підлягає поверненню прокурору, як такий, що не відповідає вимогам закону.
Клопотання про обрання, зміну чи скасування заходів кримінального провадження, учасники судового провадження не заявили.
Керуючись ст.ст. 314, 315 КПК України,
п о с т а н о в и в:
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні №1-кп/686/782/17 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України повернути прокурору, який затвердив обвинувальний акт, для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом розумного строку.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Хмельницької області протягом семи днів з дня її оголошення. Апеляційна скарга подається через Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області.
Суддя: