печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 липня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за клопотанням ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Красногвардійського суду м. Дніпропетровська від 02.12.2016 у кримінальному провадженні № 0000013,-

В С Т А Н О В И В :
13.06.2017 у провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання Публічного акціонерного товариства «Веста Дніпро» в особі ліквідатора ОСОБА_3 , яке передано слідчому судді 15.06.2017, про скасування скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Красногвардійського суду м. Дніпропетровська від 02.12.2016 у кримінальному провадженні № 0000013.

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 174 ЦПК України підозрюваний,обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна,представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Таким чином, діючим кримінально-процесуальним законодавством чітко визначено та обмежено коло осіб, які мають право заявити клопотання про скасування арешту майна - підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Оскільки Кримінальним процесуальним кодексом України окремо не визначено перелік документів, якими мають підтверджуватися повноваження представника заявника, проте безперечно вказаним процесуальним законом ставляться вимоги до документів, якими уповноважуються особи на представництво для захисту прав та інтересів, пов`язаних із кримінальним процесом, а саме нормами ст. ст. 44, 45, 50, 51, 5860, 63, 64 КПК України.

Відповідно до норм ч. 1, 2 ст. 64-1 КПК України, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, може бути: особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами; працівник юридичної особи.

Так, лквідація банкрута відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» є однією з судових процедур банкрутства, а не процесуальною дією, внаслідок чого до неї не можуть бути застосовані правила обчислення процесуальних строків.

Строк ліквідаційної процедури встановлено ч. 1 ст. 37 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» в дванадцять місяців.

Постановою господарського суду Дніпропетровської області від 16.12.2014 р. у справі № 904/1012/14 було визнано ПАТ «ВЕСТА ДНІПРО» банкрутом і відкрито його ліквідаційну процедуру строком на 3 місяці.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 30.08.2016 р. у справі № 904/1012/14 продовжено строк ліквідаційної процедури ПАТ «ВЕСТА-ДНІПРО» та повноваження ліквідатора ПАТ «ВЕСТА-ДНІПРО» арбітражного керуючого ОСОБА_3 на 6 місяців.

Заявник ОСОБА_3 в судовому засіданні документи, які підтверджують його повноваження на час звернення з клопотанням про скасування арешту майна в інтересах Публічного акціонерного товариства «Веста Дніпро» надано не було.

За викладених обставин слід дійти висновку, що строк ліквідаційної процедури і повноважень ліквідатора ОСОБА_3 на час подання клопотання про скасування арешту сплинув, а відтак клопотання подано не уповноваженою особою, оскільки згідно з ст. 64-1 КПК України, відповідних документів надано не було.

Частиною 6 статті 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 9, 64-1, 303, 304, 395 КПК України, слідчий

У Х В А Л И В :
Повернути клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Красногвардійського суду м. Дніпропетровська від 02.12.2016 у кримінальному провадженні № 0000013.

Ухвала може бути оскарження протягом п`яти днів безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва.

Слідчий суддя ОСОБА_1