1-кс/754/1754/17
Справа № 754/9222/17
У Х В А Л А
Іменем України
18 липня 2017 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретарі ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

в присутності підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП України в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Фастова, Київської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не працює, не одружений, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 без постійного місця проживання, раніше судимий (зі слів),
В С Т А Н О В И В:
18 липня 2017 року старший слідчий слідчого відділення Деснянського УП ГУНП України в м. Києві ОСОБА_6 звернулась до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 в межах проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань № 0009313 від 17.07.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що 17 липня 2017 року приблизно о 18 годині 20 хвилин ОСОБА_5 знаходячись біля будинку 4-А по проспекту Лісовому в місті Києві побачив телефонний колодязь, після чого у нього виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у сховище. Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих мотивів, впевнившись, що поряд нікого не немає та за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу проник до телефонного колодязя, звідки таємно викрав чуже майно, що належить ПАТ «Укртелеком», а саме: кабель ТППеПЗ100х2х0,4, довжиною 5 метрів, вартістю 711 гривень 45 копійок та кабель ТППеПЗ200х2х0,4, довжиною 1 метр, вартістю 188 гривень 14 копійок, а всього майна на загальну суму 899 гривень 59 копійок. Однак довести свій злочинний намір до кінця та розпорядитися вказаним майном не зміг з причин, що не залежали від його волі, оскільки на місці вчинення кримінального правопорушення був затриманий працівниками охорони ПАТ «Укртелеком».

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків передбачених п.п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КК України, які дають йому підстави вважати, що ОСОБА_5 , який не має постійного місця роботи, інших джерел доходу, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки останній раніше судимий, може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, враховуючи тяжкість вчиненого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, виходячи із обставин, якими воно обґрунтовується.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти даного клопотання, вважав його необґрунтованим, безпідставним, просив застосувати інший запобіжний захід, оскільки: особа підозрюваного не була встановлена у визначений законом спосіб; підозра, висунута ОСОБА_5 не відповідає обставинам вчиненого правопорушення; довідка про розмір матеріальної шкоди видана неповноважною особою; показання свідків не можуть бути прийняті судом оскільки вони були опитані неповноважною особою; прокурором не були обґрунтовані ризики. Додатково захисник наголосив на необхідності обрання альтернативного запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника, просив обрати йому запобіжний захід не пов`язаний з позбавлення волі, а саме застосувати до нього домашній арешт. Додатково ОСОБА_5 пояснив, що колодязь не був зачинений, а залізши він лише зібрав обрізана кимось кабелі.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного, слідчий суддя приходить на наступних висновків.

Судом встановлено, що 18 липня 2017 року об 10 годині 30 хвилин ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.

17 липня 2017 року (час фактичного затримання о 19 годині 00 хвилин), в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_5 було затримано за підозрою у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.3ст. 185 КК України.
Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , його майновий та сімейний стан, тяжкість кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, вважаю за необхідне визначити розмір застави у розмірі 10 мінімальних заробітних плат, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений до 14 вересня 2017 року, вважаю за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із місця реєстрації, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.15, ч. 3 ст. 185 КК України. При обранні запобіжного заходу слідчий суддя приймає до уваги, що інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення є тяжким злочином, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, відсутність постійного місця проживання в м. Києві, роботи та інших джерел доходу. Про наявність у ОСОБА_5 сталих соціальних зв`язків суду повідомлено не було. Одночасно, органами досудового розслідування суду не було надано підтвердження засудження ОСОБА_5 у 2009 році. На даний час наявні ризики, які дають підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, слідчий суддя враховуючи положення ст. 178 КПК України, приходить до висновку, що ОСОБА_5 працездатний, тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали його утриманню в слідчому ізоляторі не хворіє.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає необхідним застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 183, 176-178, 186, 193-196 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП України в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Фастова, Київської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не працює, неодружений, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 без постійного місця проживання, раніше судимий, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів з моменту його затримання, тобто до 14 вересня 2017 року включно.
Визначити розмір застави у розмірі 10 мінімальних заробітних плат в сумі 32000 грн. (тридцять дві тисячі гривень), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Деснянського районного суду м. Києва.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із місця реєстрації, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення. А підозрюваним протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя: