Єдиний унікальний номер 341/1810/16-к
Номер провадження 1-кс/341/350/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 жовтня 2016 року м. Галич
Галицький районний суд Івано-Франківської області в складі

слідчого судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

адвоката ОСОБА_4

перекладача ОСОБА_5

підозрюваного Церетелі Паата

слідчого ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Галич в приміщенні Галицького районного суду Івано-Франківської області клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Чіатура Грузія, без визначеного місця проживання, громадянин Грузії,

який підозрюється за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
Слідчий за погодженням з прокурором звернувся з клопотанням внесеного в рамках кримінального правопорушення № 0004547 від 03 жовтня 2016 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З клопотання вбачається, що 19.10.2016 близько 11 години ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 та ОСОБА_10 , діючи за попередньою змовою групою осіб, з метою таємного викрадення чужого майна на автомобілі марки «CHEVROLET Aveo», реєстраційний № НОМЕР_1 , прибули в м. Бурштин Івано-Франківської області.

Для приведення свого злочинного наміру до виконання вказані особи, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, скориставшись тим, що за їхніми діями ніхто не спостерігає, шляхом зламу замка вхідних дверей до квартири ОСОБА_11 , що в АДРЕСА_1 , проникли в середину, звідки таємно викрали 800 гривень, 50 доларів США, що по курсу Національного банку України становить 2630 гривень,та ювелірні вироби, спричинивши потерпілій ОСОБА_11 матеріальну шкоду на загальну суму 13990 грн.

Після вчинення злочину всі його учасники, а саме: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 та ОСОБА_10 були затримані працівниками поліції.

19.10.2016 о 18.00 годині ОСОБА_7 затриманий у порядку ст. 208 КПК України.

Вина ОСОБА_7 на думку слідчого повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом обшуку, показами потерпілої ОСОБА_11 , протоколом впізнання потерпілою ювелірних виробів.

Підозрюваний ОСОБА_7 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 3 до 6 років.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: усвідомлюючи неминучість покарання ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки являється громадянином іншої держави, на території України визначеного місця проживання немає; незаконно впливати на свідків та потерпілих у вказаному кримінальному провадженні, з метою схилити їх до дачі показань на свою користь. Також він може вчиняти нові злочини, оскільки не працює, джерел доходів немає, тому на підставі наведеного прокурор та слідчий клопочуть перед судом про задоволення даного клопотання.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні клопотання підтримали та просили про його задоволення.

Адвокат підозрюваного в судовому засіданні заперечив щодо задоволення даного клопотання, просив суд відмовити в задоволенні даного клопотання.

Підозрюваний в судовому засіданні вину в скоєнні даного злочину не визнав,та просив суд не застосовувати щодо нього міру запобіжного засобу у вигляді триманням під вартою, а обмежитись іншим запобіжним засобом не пов`язаного з триманням під вартою.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

За ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

П.4 ч. 2 ст. 183 КПК України зазначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_7 , те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, зважає на те, що під час досудового слідства встановлено, а в судовому засіданні підтверджено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та відтак приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені у судовому засіданні застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання згаданих ризиків і є співмірним та доцільним задля забезпечення дієвості даного кримінального провадження.

Разом із тим, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченими обов`язків, передбачених цим Кодексом. (ч.3 ст. 183 КПК України). Розмір застави, у відповідності до ч.5 ст. 182 КПК України, визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати.

А тому слідчий суддя приходить до переконання, що в засіданні поза об`єктивним сумнівом доведено відсутність можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, а відтак клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 слід задовольнити із визначенням розміру застави.

Враховуючи тяжкість скоєного злочину та те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом; розмір завданої злочином шкоди, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України в розмірі вісімдесяти мінімальних заробітних плат, тобто в сумі 110 240 (сто десять тисяч двісті сорок грн.) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Галицького районного суду Івано-Франківської області, оскільки такий запобіжний захід є достатнім задля забезпечення дієвості даного кримінального провадження.

Відповідно до ч.7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених ч.3 або 4 ст. 183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч.3 ст. 183 та ч.5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:

1) прибувати до визначеної службової особи слідчого, прокурора або суду, із визначеною періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

4) утримуватись від спілкування з потерпілими, свідками.

Відповідно до ч.4 ст. 202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Виходячи з викладеного, на підставі ст. ст. 29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, керуючись ст. ст. 131,132, 176-178, 182-184, 193, 194,197, 199, 202, 205, 309, 369-372, 395 КПК України слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України на строк шістдесят днів, терміном до «18»грудня 2016 року.

Строк обчислювати з моменту затримання, а саме 19.10.2016

Тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 здійснювати у СІЗО м. Івано-Франківська.

Розмір застави визначити в межах 80 мінімальних заробітних плат, тобто в сумі 110 240 (сто десять тисяч двісті сорок грн.), у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_7 наступні обов`язки:

1) прибувати до визначеної службової особи слідчого, прокурора або суду, із визначеною періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

4) утримуватись від спілкування з потерпілими, свідками.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Галицького районного суду.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала слідчої судді підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Галицький відділ Тисменицької місцевої прокуратури Івано-Франківської області.

Строк дії ухвали шістдесят днів, тобто до 18.12.2016 року.

Про прийняте рішення повідомити зацікавлених осіб.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Івано-Франківського шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Івано-Франківської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1