печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 листопада 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження представника ТОВ «Логістик МТС» - ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві провадження за клопотанням ТОВ «Логістик МТС» в особі представника ОСОБА_5 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

29.08.2016 ТОВ «Логістик МТС» ( код 39209821) в особі представника ОСОБА_5 звернулось до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотання в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна, в обґрунтування якого зазначило наступне.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 09.06.2016 у справі №757/28079/16-к за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 накладено арешт, в тому числі, на 49 автомобілів та 50 причіпів марки МАЗ, що перебувають у володінні та користуванні ТОВ «Логістик МТС». Проте, вказана техніка була придбана власником ТОВ «Український лізинговий фонд» на підставі договорів купівлі-продажу у ТОВ «Рант» у 2014 році та передана у лізинг ТОВ «Логістик МТС». Станом на поточну дату всі кошти за отриману у власність техніку ТОВ «Український лізинговий фонд» сплатив у повному обсязі та є добросовісним набувачем такого майна. Договір купівлі-продажу техніки в судовому порядку недійним не визнаний. У ситуації, що склалася, арештовані транспортні засоби не були отримані кримінально-протиправним шляхом, не містять слідів кримінального правопорушення, адже майже два роки експлуатуються для забезпечення господарської діяльності товариства, а тому безпідставно визнані в кримінальному провадженні речовими доказами. Окрім того, органом досудового розслідування не надано доказів та слідчим суддею при розгляді відповідного клопотання не враховано, що арештовані транспортні засоби не можуть бути предметом спеціальної конфіскації, оскільки юридичну особу, якою є ТОВ «Логістик МТС», не можна притягнути до кримінальної відповідальності за ч. 4 ст. 190 КК України; вказане майно не може бути конфісковане для забезпечення цивільного позову чи стягнення отриманої неправомірної вигоди, у зв`язку з відсутністю такого позову в кримінальному провадженні. Водночас, ТОВ «Логістик МТС» здійснює реальну господарську діяльність, матеріали кримінального провадження не вказують на ймовірну причетність товариства до вчинення злочинів за викладених у клопотанні органу досудового розслідування обставин, жодній посадовій особі ТОВ «Логістик МТС» про підозру не оголошено. Вищевказане у своїй сукупності свідчить про безпідставність накладення арешту та обумовлює необхідність його скасування.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення представника ТОВ «Логістик МТС» - ОСОБА_3 в обґрунтування клопотання, слідчого, який заперечував проти задоволення клопотання, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 09.06.2016 у справі №757/28079/16-к за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 , накладено арешт, в тому числі, на 49 автомобілів та 50 причіпів марки МАЗ, що перебувають у володінні та користуванні ТОВ «Логістик МТС». Заборонено будь-які дії по їх розпорядженню та користуванню будь-якими фізичними та юридичними особами за виключенням офіційного представника ВАТ «Мінський автомобільний завод» - управляючої компанії холдингу «БЕЛАВТОМАЗ» (Республіка Білорусь) товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Торговий Дім «МАЗ-Україна» або законно уповноваженого ним суб`єкта господарювання чи фізичної особи.
Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального-процесуального кодексу України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.
При цьому, у відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу ( ч. 2 ст. 170 КПК України).
Можливість накладення арешту на майно, яке відповідає критеріям, визначеним ч. 2 ст. 167, ст. 98 КПК України, закон не пов`язує з наявністю в кримінальному провадженні підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду завдану їх діями, а також спеціальної мети - забезпечення цивільного позову чи можливої конфіскації майна.
Більше того, згідно абз 2 ч. 10 ст. 170 КПК України, не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
З тексту ухвал слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 09.06.2016 вбачається, що арешт на транспортні засоби накладено з тих підстав, що вищевказана автотехніка є речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки була об`єктом кримінально протиправних дій, а арешт майна є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.
Досудове розслідування в кримінальному провадженні наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б спростовували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 09.06.2016 та надало слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на теперішній час відпала, оскільки обставини, на які посилається заявник в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.
Не вбачаючи підстав для задоволення клопотання, керуючись ст. ст. 167, 170, 174, 376 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання ТОВ «Логістик МТС» в особі представника ОСОБА_5 про скасування арешту майна, відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1