Справа № 461/4657/16-к
Провадження № 1-кс/461/4034/16
Галицький районний суд м.Львова
УХВАЛА
про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
16.08.2016 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Галицького ВП ГУ НП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця міста Львова, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , не одруженого, працюючого приватним підприємцем, студента 2-го курсу заочної форми навчання Львівської комерційної академії, раніше не судимого, -

в с т а н о в и в :
слідчий СВ Галицького відділу поліції ГУ Національної поліції України у Львівській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 за погодженням із прокурором Львівської місцевої прокуратури №1 юриста 2 класу ОСОБА_3 звернувся в суд з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 без визначення розміру застави.

В обґрунтування внесеного подання покликається на те, що 16 серпня 2016 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад 5 років. Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_8 , протоколом огляду місця події, протоколами допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .
В судовому засіданні слідчий та прокурор, кожен окремо, підтримали внесене клопотання з підстав, викладених у ньому та просили таке задоволити.

В судовому засіданні підозрюваний заперечив проти обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні просив обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту, а у випадку задоволення судом клопотання слідчого - визначити розмір застави в мінімальному розмірі.

Розглянувши клопотання, заслухавши думки учасників процесу, приходжу до наступного висновку.

Встановлено, що слідчим відділом Галицького ВП ГУ Національної поліції України у Львівській області розслідуються матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003193 від 15.07.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.

16 серпня 2016 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України та цього ж дня направлено до Галицького районного суду м.Львова клопотання про застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Наявність підозри в тому, що особа вчинила тяжкий злочин, є, звичайно, таким чинником, що належить до суті питання, однак сама по собі така підозра не може бути виправданням довготривалого тримання особи під вартою (рішення ЄСПЛ Калашников проти Росії від 15 липня 2002 року).

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Частиною 4 ст.183 КПК України визначено виключний перелік випадків, у яких слідчий суддя має право при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, а саме: щодо злочину, вчиненого із застосування насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини та щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжних захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 , а саме те, що такий підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого, інших підозрюваних у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, приходжу до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, а підозрюваному слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Разом з тим, з врахуванням того, що ОСОБА_5 є студентом другого курсу заочної форми навчання Львівської комерційної академії та приватним підприємцем, що свідчить про міцність його соціальних зв`язків, вважаю за можливе при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обрати розмір застави, який на думку суду буде достатньою мірою забезпечувати належну процесуальну поведінку підозрюваного у розмірі 80 розмірів мінімальних заробітних плат, що становить 110240,00 грн.

Абзацом 2 ч.3 ст.183 КПК України встановлено, що в ухвалі судді зазначаються, які обов`язки з передбачених ст.194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання.

На підставі вказаного, вважаю необхідним визначити, передбачені ст.194 КПК України, обов`язки підозрюваному у випадку внесення ним або іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) визначеної цією ухвалою застави.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
клопотання слідчого СВ Галицького відділу поліції ГУ Національної поліції України у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 задоволити частково.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Львова, громадянина України, українця, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, запобіжний захід у вигляді - тримання під вартою у Львівській установі виконання покарань УДПтС України у Львівській області (№19) строком на 60 днів.
На підставі ч.3 ст.183 КПК України визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обов`язків підозрюваним ОСОБА_5 у розмірі 80 розмірів мінімальної заробітної плати, що становить 110240,00 грн.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою,

- не відлучатися із м.Львова без дозволу слідчого, прокурора або суду,

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця проживання та роботи;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт для виїзду за кордон.

Роз`яснити підозрюваному його обов`язки та наслідки їх невиконання.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на СВ Галицького відділу поліції ГУ Національної поліції України у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 .

Строк дії ухвали шістдесят днів з моменту винесення, тобто до 13 жовтня 2016 року.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Львівської області протягом п`яти діб з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1