Справа № 375/344/16-к Провадження № 1-кп/375/74/16
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.07.2016 року Рокитнянський районний суд Київської області в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в смт.Рокитне кримінальне провадження № 0000382 щодо
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Біла Церква Київської області, громадянина України, із професійно-технічною освітою, не працюючого, не одруженого, жителя АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -
за ч. 2 ст. 121 та ч. 1 ст. 309 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
До Рокитнянського районного суду Київської області 25.03.2016 року з Рокитнянського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000382 відносно ОСОБА_5 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121 та ч. 1 ст. 309 КК України. Відповідно до даних автоматизованого розподілу справ головуючим у даному кримінальному провадженні визначений суддя ОСОБА_1 ..
Даний обвинувальний акт розглядався неодноразово, а саме 30.03.2016 року Рокитнянським районним судом Київської області та 31.05.2016 року Таращанським районним судом Київської області, за результатами розгляду в яких обвинувальний акт повертався прокурору у звязку із невідповідністю його змісту вимогам закону. Правомірність таких прийнятих судами першої інстанції судових рішень була підтверджена ухвалами апеляційного суду Київської області за результатами розгляду апеляцій прокурора.
В судовому засіданні прокурор заявила про відповідність обвинувального акту вимогам закону та у зв`язку із цим можливості призначення кримінального провадження до розгляду у відкритому судовому засіданні, а також просила продовжити строк раніше обраного відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 60 днів.
Потерпіла в судове засідання не зявилася та подала заяву про проведення підготовчого судового засідання у її відсутності.
Захисник щодо питання продовження строків тримання обвинуваченого під вартою поклався на розсуд суду, а позицію прокурора про можливість призначення кримінального провадження до розгляду підтримав.
Обвинувачений при вирішенні судом питання про призначення кримінального провадження до розгляду покладається на розсуд суду. Свою позицію щодо клопотання прокурора про продовження строків тримання його під вартою не висловив.
Вивчивши обвинувальний акт, вислухавши учасників судового провадження, суд дійшов до висновку, що під час підготовчого судового засідання встановлені підстави для прийняття рішення, передбаченого п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, а саме - про необхідність повернути обвинувальний акт прокурору, оскільки він не відповідає вимогам КПК України, виходячи з наступного.

Згідно з п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України обвинувачення це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.
Частиною першою статті 337 КПК України передбачено, що судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта.
Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити, в тому числі, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Однак, в порушення зазначеної норми обвинувальний акт не відповідає вимогам закону, оскільки не містить зрозумілого обвинувачення.
Так, посилаючись в обвинуваченні на ту обставину, що обвинувачений ОСОБА_5 12.09.2015 року близько 20:30 години з метою заподіяння тяжких тілесних ушкоджень умисно наніс ОСОБА_6 декілька ударів руками по обличчю та потиличній частині голови, правому плечу, передпліччю, ліктьовому суглобу і кисті руки, прокурор не зазначила конкретно в який саме спосіб було завдано ударів рукою, не зазначила чітко локалізацію ударів та перелік отриманих ОСОБА_6 внаслідок таких протиправних дій обвинуваченого тілесних ушкоджень із значенням ступеня їх тяжкості.
Не зазначено у обвинуваченні також від яких конкретно отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_6 13.09.2015 року близько 18:00 години впала у подвірї будинку, після чого обвинувачений став тягнути її за комір кофти і від чого остання стала хрипіти та задихатися.
Також, зазначаючи в обвинувальному акті про обставину нанесення обвинуваченим 14.09.2015 року ряду ударів рукою по різних частинах тіла ОСОБА_6 , а саме по обличчю та потиличній частині голови, правому плечу, передпліччю, ліктьовому суглобу і кисті руки, по тулубу, а саме по задній поверхні спини, прокурором не зазначено в обвинувальному акті чітко локалізацію ударів та перелік отриманих ОСОБА_6 внаслідок таких протиправних дій обвинуваченого тілесних ушкоджень із значенням ступеня їх тяжкості.
Окрім того, посилаючись на наявність в обвинуваченого умислу на заподіяння ОСОБА_6 тяжких тілесних ушкоджень, прокурор разом з тим не зазначила, що вказує та таку обставину, зважаючи, що такі протиправні з боку обвинуваченого дії тривали впродовж трьох днів підряд.
Викладене вказує на відсутність зазначення в обвинувальному акті конкретних об`єктивних ознак спрямованості умислу і мотиву дій обвинуваченого, а фактичні обставини, що характеризують об`єктивну та суб`єктивну сторону злочину є незрозумілими, що вказує на невідповідність обвинувального акту вимогам закону, а тому останній підлягає поверненню прокурору для усунення виявлених недоліків.
Необхідність дотримання норм процесуального закону щодо змісту обвинувального акту є передумовою дотримання гарантованого права обвинуваченого на захист. Право бути поінформованим про характер і причини обвинувачення потрібно розглядати у світлі права обвинуваченого мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п. 3 ст. 6 Конвенції (рішення у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції», п. 54, а також «Даллос проти Угорщини», п. 47). Крім того, Європейський суд з прав людини нагадує, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення, його правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження щодо заявленого прокурором клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , зважаючи, що строк тримання під вартою обвинуваченого збігає 30.07.2016 року, а підстави, які слугували підставою для обрання вказаного запобіжного заходу щодо нього не відпали, суд вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 на шістдесят днів, який на переконання суду буде достатнім для розгляду по суті даного кримінального провадження.
Суд вважає за необхідне зазначити, що з огляду на викладене, зміст обвинувального акту щодо особи ОСОБА_5 за ч.2 ст.121 та ч.1 ст. 309 КК України та обсяг вчинених у кримінальному провадженні слідчих дій відповідно до реєстру матеріалів досудового розслідування вбачається порушення розумності строків проведення досудового слідства, що в цілому вказує на порушення прав ОСОБА_5 , передбачених ч. 5 ст. 28 та ч. 1 ст. 283 Кримінального процесуального кодексу України, за якими особа має право на розгляд обвинувачення проти неї в суді в найкоротший строк.
Оскільки при визначенні розумності строку проведення досудового розслідування суд звертається до положень ст. 28 КПК України, які не містять вказівку про початок (момент), коли необхідно відраховувати перебіг строку кримінального провадження, суд з метою визначення звертається до практики до практики ЄСПЛ. Європейський суд із прав людини вказує, що відлік перебігу строку кримінального провадження починається з моменту пред`явлення обвинувачення в широкому сенсі. Сюди включається арешт, початок слідства, коли особі повідомляють про підозру, повідомлення про кримінальне переслідування та інші дії, що припускають схожі затвердження та здійснюють істотний вплив на становище підозрюваного.
Така правова позиція знайшла відображення, зокрема, в рішення ЄСПЛ «Екле проти Федеративної Республіки Німеччина» 1982 р., відповідно до якого ОСОБА_7 та його дружина займались постачанням у кредит матеріалів для будування майданчиків. Діяльність їх фірми протягом 1959-1867 рр. стала предметом трьох самостійних кримінальних справ.
У цьому рішенні ЄСПЛ зазначив, що в кримінальних справах «розумний строк», про який ідеться в п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини й основоположних свобод, починається з моменту, коли особі «пред`явлено звинувачення». Це може відбутись раніше, ніж справа потрапить до суду, зокрема, з дня арешту, з дати, коли зацікавлену особу було офіційно повідомлено, що проти неї порушено кримінальну справу, або з дати, коли було розпочато попереднє слідство. «Звинувачення» для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини й основоположних свобод можна визначити як офіційне повідомлення особи компетентною владою, що є підстава стверджувати, що нею скоєно кримінальний злочин.
Таким чином, тривалість досудового слідства у даному кримінальному провадженні станом на день проведення даного підготовчого судового засідання, з огляду на розумність строків його проведення та відповідність останнього вимогам п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини й основоположних свобод, становить 10 місяців 13 днів, що на переконання суду є небгрунтовано тривалим та заслуговує на увагу органів досудового слідства та прокуратури.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 291, 314 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Повернути прокурору для усунення недоліків обвинувальний акт по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.09.2015 року за № 0000382 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.121 та ч.1 ст. 309 КК України.
Зазначені в ухвалі недоліки обвинувального акту прокурору усунути протягом місяця.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою терміном на 60 днів з 31.07.2016 року до 28.09.2016 року включно та утримувати його в СІЗО №13 Управління державної пенітенціарної служби України в м.Києві та Київській області.

Строк дії ухвали в частині продовження строку раніше обраного щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу - до 28.09.2016 року включно.
На ухвалу може бути подано апеляцію до Апеляційного суду Київської області через Рокитнянський районний суд на протязі семи днів з дня проголошення ухвали.

Суддя ОСОБА_8