Справа № 755/5441/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" квітня 2016 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю старшого слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_3 , розглянувши клопотання старшого слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004040 від 24.03.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, -

в с т а н о в и в:
07 квітня 2016 року старший слідчий Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунках: ТОВ «Фоджа плюс» () рахунки №№ НОМЕР_1 (валюта рахунка українська гривня), НОМЕР_2 (валюта рахунка українська гривня), НОМЕР_3 (валюта рахунка українська гривня); ТОВ «Бардо плюс» () рахунки №№ НОМЕР_4 (валюта рахунка українська гривня), НОМЕР_5 (валюта рахунка українська гривня), НОМЕР_6 (валюта рахунка українська гривня), відкритих у ПАТ «Сбербанк», МФО 320627, що знаходиться за адресою м. Київ, вул. Володимирська, 46, шляхом заборони будь-яких видаткових операцій по вищезазначених рахунках та з можливістю зарахування грошових коштів на рахунки. Зобов`язати службових осіб банківської установи зробити відмітку в ухвалі суду із зазначенням дати та часу її надання в банківську установу, а також дати і часу її виконання й суми арештованих коштів; зобов`язати службових осіб вказаної банківської установи направляти виписки (довідки) із зазначенням даних про зміну суми грошових коштів на вищезазначених рахунках із зазначенням суми залишку, дати і часу зміни до старшого слідчого Дніпровського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 за адресою м. Київ, вул. Червоноткацька, 2, каб. 311.

Клопотання погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що 24.03.2016 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004040 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 190 КК України за заявою ТОВ «Медея Груп» щодо заволодіння шахрайським шляхом грошовими коштами підприємства у розмірі 1 млн. 300 тис. грн., які знаходяться на відкритому в ПАТ КБ «Приватбанк» рахунку з використанням електронно-обчислювальної техніки.

У ході досудового розслідування встановлено, що у ТОВ «Медея Груп» () є декілька розрахункових рахунків, відкритих у фінансових установах м. Києва, в тому числі, й рахунок № НОМЕР_7 відкритий у Філії «Розрахунковий центр» ПАТ КБ «Приватбанк», Київ, МФО 320649.
24.03.2016 року, під час формування банківської виписки за минулий банківський день, бухгалтером підприємства ОСОБА_5 було виявлено несанкціоновану банківську операцію по переведенню безготівкових коштів ТОВ «Медея Груп» у розмірі 1 300 000,00 грн. з рахунку Філії «Розрахунковий центр» ПАТ КБ «Приватбанк», Київ № НОМЕР_7 на поточний рахунок № НОМЕР_8 , відкритий ТОВ «Гефест Агро» () у АТ «УкрСиббанк».
Вказана операція відбулася 23.03.2016 о 17 год. 48 хв. 00 сек. із призначенням платежу: «Оплата за мебель для конференц-залу ГК Братислава зг дог №1251/7 від 22.03.2016 без ПДВ».
Зокрема, з клопотання вбачається, що зі слів ОСОБА_6 директора ТОВ «Медея Груп», від співробітників ПАТ КБ «Приватбанк» йому стала відома інформація про те, що 22.03.2016 року до одного з відділень ПАТ КБ «Приватбанк» у Шевченківському районі м. Києва, яке знаходиться за адресою м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 84, невідомі особи надали пакет документів щодо призначенням фінансовим директором ТОВ «Медея Груп» ОСОБА_7 та картки зі зразками підписів вказаного підприємства. Завдяки вказаним документам невстановлені особи отримали доступ до розрахункового рахунку ТОВ «Медея Груп», відкритого у Філії «Розрахунковий центр» ПАТ КБ «Приватбанк», Київ, МФО 320649.
Внаслідок таких злочинних дій невстановлені особи заволоділи грошовими коштами ТОВ «Медея Груп» у розмірі 1 300 000,00 грн. шляхом перерахування їх на поточний рахунок № НОМЕР_8 , відкритий ТОВ «Гефест Агро» () у АТ «УкрСиббанк», а у подальшому шляхом перерахування грошових коштів на рахунки третіх осіб.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним з заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Стосовно ТОВ «Гефест Агро» (), предметом кримінального правопорушення є грошові кошти, що знаходяться на рахунках зазначених товариств, тому з метою зупинення незаконної діяльності, пов`язаної із незаконним обготівкуванням грошових коштів та забезпечення можливої конфіскації майна, що передбачає санкція ч. 4 ст. 190 КК України, слідчий просить задовольнити його клопотання.

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Заслухавши пояснення слідчого, вивчивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає клопотання необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно п. 3) ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

З клопотання слідчого вбачається, що підставою для накладення арешту на грошові кошти є їх знаходження на зазначених у клопотанні рахунках ТОВ «Фоджа плюс» та ТОВ «Бардо Плюс», однак, конкретних фактів і доказів, що свідчать взагалі про їх перерахування з рахунків ТОВ «Гефест Агро» на рахунки ТОВ «Фоджа плюс» та ТОВ «Бардо Плюс» слідчий не надав і у клопотанні не навів, оскільки зі змісту клопотання убачається, що грошові кошти з рахунків ТОВ Гефест Агро» були перераховані на рахунки «ТОВ «Пеллакс Плюс», ТОВ «Армифер», ТОВ «Флекто Трейд»; як не надав і доказів та не навів фактів володіння, користування чи розпорядження ТОВ «Фоджа Плюс» та ТОВ «Бардо Плюс» грошовими коштами, належними ТОВ «Медея Груп».

Слідчий не наводить і конкретних фактів і доказів того, в яких розмірах і на який саме рахунок грошові кошти, належні ТОВ «Медея Груп», були перераховані у подальшому на рахунки третіх осіб.

Крім того, відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Як вбачається з клопотання слідчого, до Дніпровського УП ГУНП у місті Києві надійшло звернення директора ТОВ «Медея Груп» щодо заволодіння шахрайським шляхом грошовими коштами підприємства у розмірі 1 млн. 300 тис. грн. з використанням електронно-обчислювальної техніки.
Однак, слідчий у своєму клопотанні просить накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на численних рахунках, не зазначаючи при цьому їх розмір, що також не відповідає вимогам ч. 2 ст. 173 КПК України, адже відповідно до цієї частини, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до п.3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна. як виду покарання або заходу кримінально правового характеру щодо юридичної особи.
Згідно ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
Хоча сторона обвинувачення, як на одну із підстав мети для допуску арешту майна, посилається на те, що даний захід забезпечення кримінального провадження забезпечить можливість конфіскації майна, що передбачено санкцією ч. 4 ст. 190 КК України, однак, відповідно до витягу з ЄРДР по кримінальному провадженні №0004040 від 06.04.2016 року в даному провадженні жодній особі не було оголошено про підозру, що свідчить про необґрунтованість і в цій частині доводів клопотання.
Таким чином, вважаю доводи клопотання про наявність підстав для накладення арешту на грошові кошти є необґрунтованими, а клопотання таким, що не підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, керуючись статями 2, 110, 131-132, 170-173, 309 КПК України,
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання старшого слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт грошових коштів - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: