Справа № 152/2271/14-к
У Х В А Л А

24 грудня 2014 року Слідчий суддя Шаргородського районного суду Вінницької області

ОСОБА_1 ,

при секретарі судового

засідання ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

слідчого ВР ДТП СУ УМВС

України у Вінницькій області ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання слідчого ВР ДТП СУ УМВС України у Вінницькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

встановив:
24.12.2014 року слідчий ВР ДТП СУ УМВС України у Вінницькій області ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання мотивує тим, що ним розглядаються матеріали кримінального провадження № від 22.12.2014 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, в ході розгляду яких встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється в тому, що 22.12.2014 року приблизно о 17 годині, будучи у стані алкогольного сп`яніння, керуючи технічно-справним трактором «МТЗ-80», без державного номерного знаку, рухаючись у напрямку вул. Леніна по вул. Коцюбинського в с. Пасинки Шаргородського району Вінницької області, в порушення вимог п.п.2.9 (а), 1.7, 12.3, 10.1 Правил дорожнього руху України, не вірно оцінив дорожню обстановку, не вжив своєчасних заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу в межах проїзної частини, натомість, при зміні напрямку руху праворуч, не переконався, що маневр буде безпечним, виїхав на праве узбіччя, де допустив наїзд на ОСОБА_7 , 1986 року народження, та її малолітніх дітей: ОСОБА_8 , 2009 року народження, ОСОБА_9 , 2008 року народження. Внаслідок ДТП малолітня ОСОБА_9 загинула на місці події, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 отримали тілесні ушкодження та були госпіталізовані в відділення інтенсивної терапії Шаргородської ЦРЛ.

Порушення водієм ОСОБА_5 вимог п.п. 2.9 (а), 1.7, 12.3, 10.1 ПДР України знаходяться у причинному зв`язку з наслідками ДТП.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , кваліфікується за ч.2 ст.286 КК України.

Просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання про застосування саме такого виду запобіжного заходу посилається на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, вчинив кримінальне правопорушення в стані алкогольного сп`яніння, потерпілими від злочину є малолітні діти.

Вказані обставини, на думку слідчого, свідчать про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, і застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для запобігання ризикам переховування від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих та свідків.

При розгляді клопотання слідчий ВР ДТП СУ УМВС України у Вінницькій області ОСОБА_6 його підтримав, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні. Просить задовольнити означене клопотання у повному обсязі.
Прокурор ОСОБА_10 підтримав зазначене клопотання і просить його задовольнити, зсилаючись на те, що метою застосування даного запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, вчиненого щодо малолітніх осіб. Тому ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, чим перешкоджати кримінальному провадженню. У зв`язку із цим вважає, що є ризики, передбачені ст.177 КПК України, тому є підстави для застосування саме такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою, а застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вказаним вище ризикам. Просить застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_5 при розгляді клопотання пояснив, що визнає себе винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, яке зазначено у повідомленій йому підозрі від 23.12.2014 року. Проте, заперечує щодо обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так як він вчинив злочин з необережності, в чому розкаюється, він має сім`ю, постійне місце проживання, не ухилятиметься від досудового слідства та суду.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 при розгляді клопотання заперечував щодо його задоволення, зсилаючись на те, що ОСОБА_11 до кримінальної відповідальності притягується вперше, має сім`ю, постійне місце проживання, єдиний в сім`ї працює на власному полі і забезпечує сім`ю, утримує брата дружини, що є інвалідом І групи, кається у вчиненні кримінального правопорушення і виконуватиме всі обов`язки підозрюваного, передбачені КПК України. Вважає, що суд не може брати до уваги довідку-характеристику щодо ОСОБА_5 , надану Пасинківською сільською радою, оскільки зазначені в ній відомості не підтверджені доказами, вона є надуманою. Просить відмовити в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 у виді тримання під вартою і обрати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення слідчого ВР ДТП СУ УМВС України у Вінницькій області ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_5 , думки прокурора ОСОБА_10 та захисника ОСОБА_4 , дослідивши матеріали кримінального провадження, додані слідчим до клопотання, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч.1 ст.176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно із ч.4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також, в тому числі, запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Частиною 2 статті 177 КПК України встановлено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено: «що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (див. рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого королівства»). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства»).

З матеріалів, доданих слідчим до клопотання, вбачається, що 22.12.2014 року до ЄРДР внесено повідомлення про те, що ОСОБА_5 22.12.2014 року приблизно о 17 годині, керуючи трактором марки «МТЗ-80», без державного номерного знаку, в АДРЕСА_1 , здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_9 , внаслідок ДТП ОСОБА_9 від отриманих тілесних ушкоджень померла на місці, правова кваліфікація злочину ч.2 ст.286 КК України (а.п.4).

23.12.2014 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України ОСОБА_5 (а.п.13-15).

ОСОБА_5 , допитаний в якості підозрюваного, визнав себе винуватим у вчиненні кримінального правопорушення при обставинах, зазначених у повідомленні про підозру, що вбачається із протоколу допиту підозрюваного (а.п.15-16).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення також підтверджується протоколом огляду місця дорожньо-транспортної події; висновком за №41 щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 22.12.2014 року, з якого вбачається, що ОСОБА_5 в момент скоєння злочину перебував у стані алкогольного сп`яніння, ступінь сп`яніння 2,8 проміле; планом-схемою до протоколу огляду місця ДТП, поясненнями ОСОБА_5 , протоколом затримання ОСОБА_5 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення від 23.12.2014 року (а.п. 5-7, 8, 9, 10, 11-12).

22.12.2014 о 23 годині 10 хвилин ОСОБА_5 затриманий за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення в порядку ст.208 КПК України (а.п.11-12).

При судовому розгляді означеного клопотання ОСОБА_5 пояснив, що винуватим себе у пред`явленій підозрі визнає.

Слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Таким чином, слідчий суддя встановив, що наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного; 4) наявність у підозрюваного постійного місця роботи, навчання, та інші, встановлені в ч.1 ст.178 КПК України.

Згідно із ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ст.184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника (ч.1 ст.193 КПК України).

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч.1 ст.194 КПК України).

Слідчий суддя встановив наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих стороною кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення; його вік та стан здоров`я; наявність у підозрюваного постійного місця проживання, сім`ї, міцних соціальних зв`язків; відсутність судимостей, характеристики за місцем проживання (а.п.17,18,21).

Оскільки встановлені слідчим суддею обставини свідчать: про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років; про наявність ризику вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки до ЄРДР 22.12.2014 року внесено повідомлення про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, враховуючи, що підозрюваний не заперечує факту вчинення кримінального правопорушення, а також враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності не притягувався, має сім`ю, до складу якої входять цивільна дружина ОСОБА_12 та малолітня дитина ОСОБА_13 , 2010 року народження (а.п.16, 21), то слідчий суддя вважає, що наявні підстави для застосування запобіжного заходу, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризику вчиняти інші кримінальні правопорушення.

При цьому слідчий суддя вважає, що не заслуговують на увагу ствердження прокурора про те, що ОСОБА_5 негативно характеризується за місцем проживання, оскільки характеристика від 23.12.2014 року, що видана на підозрюваного Пасинківською сільською радою (а.п.18) про те, що ОСОБА_5 вживає спиртні напої і перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, дебоширить в сім`ї, не підтверджується належними та допустимими доказами, як то постановами про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173-2 КУпАП, або довідками про поставлення його на облік у лікаря-нарколога з приводу систематичного вживання алкогольних напоїв.

Виходячи з аналізу матеріалів кримінального провадження вбачається, що можливо застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, встановленим у ст.177 КПК України.

При цьому, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 раніше не судимий, має сім`ю, до складу якої входять цивільна дружина ОСОБА_12 та малолітня дитина ОСОБА_13 , 2010 року народження (а.п.16, 21), доказів притягнення його до адміністративної відповідальності за насильство в сім`ї чи про перебування на обліку у лікаря-нарколога, ініціатором клопотання суду не подано. Тому, на переконання слідчого судді, запобіжний захід у виді домашнього арешту буде достатнім для запобігання ризикам, встановленим у ст.177 КПК України.

З клопотання про обрання запобіжного заходу, з дослідженого при судовому розгляді паспорта підозрюваного, з показань підозрюваного ОСОБА_5 вбачається, що він зареєстрований та проживає у будинку за АДРЕСА_2 .

При цьому, слідчий суддя вважає, що не заслуговує на увагу ствердження підозрюваного і його захисника при розгляді означеного клопотання, що до ОСОБА_5 можна обрати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, оскільки особисте зобов`язання є найбільш м`яким запобіжним заходом, тоді як ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення у стані алкогольного сп`яніння, яке потягнуло тяжкі наслідки смерть малолітньої дитини.

Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійснення з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.

Отже, для запобігання ризикам, встановленим у ст.177 КПК України, та враховуючи суспільний інтерес, що полягає у виконанні завдань, які передбачені ст.2 КПК України, зокрема, у захисті інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охороні прав, свобод та інтересів інших учасників кримінального провадження, а також забезпеченні швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинуваченого, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п. 79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року, слідчий суддя вважає невиправданим застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та достатнім застосування щодо нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, а саме домашнього арешту.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обгрунтування клопотання.

Згідно із ст.181 КПК України, домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження… Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців… Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Отже, з огляду на характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , з урахуванням особи останнього, а також того, що прокурором при розгляді клопотання не доведено недостатність застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризику вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки прокурором жодними доказами не підтверджено наявність ризику перешкоджати кримінальному провадженню чи незаконно впливати на свідків і потерпілих, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню, зокрема, у частині необхідності застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу. В частині обрання запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою, на думку слідчого судді, клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 181, 183, 186, 193, 194, 196, 203, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:
Клопотання слідчого ВР ДТП СУ УМВС України у Вінницькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_2 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, який здійснювати щодобово за адресою: АДРЕСА_2 .

Строк дії ухвали визначити протягом двох місяців починаючи з 20 години 00 хвилин 24 грудня 2014 року до 20 години 00 хвилин 24 лютого 2015 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком на два місяці, тобто до 20 години 00 хвилин 24.02.2015 року обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого ВР ДТП СУ УМВС України у Вінницькій області ОСОБА_6 , прокурора, слідчого судді, суду;

2) цілодобово не залишати місце проживання в будинку АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

3) повідомляти слідчого ВР ДТП СУ УМВС України у Вінницькій області ОСОБА_6 , прокурора, слідчого суддю, суд про зміну місця свого проживання.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_5 у виді домашнього арешту передати для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного до Шаргородського РВ УМВС України у Вінницькій області.

Органу внутрішніх справ негайно поставити підозрюваного ОСОБА_5 на облік і повідомити про це слідчому ВР ДТП СУ УМВС України у Вінницькій області ОСОБА_6 та слідчому судді.

Роз`яснити, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_5 , мають право протягом строку, на який до нього застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з`являтися в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття провадження в порядку, передбаченому ст.ст. 284, 288, п.2 ч.2 ст.314, ч.6 ст.340, ст.417, п.3 ч.1 ст.346 КПК України.

Копію ухвали вручити підозрюваному ОСОБА_5 негайно після її оголошення.

У задоволенні клопотання слідчого ВР ДТП СУ УМВС України у Вінницькій області ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Вінницької області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Шаргородського районного суду
Вінницької області ОСОБА_1