Справа № 640/5121/16-к
н/п 1-кс/640/3322/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" квітня 2016 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участі представника ПАТ «ХТЗ» - ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
18.04.2016 до Київського районного суду м. Харкова, в порядку ст.174 КПК України надійшло клопотання начальника Департаменту з корпоративних та правових питань Публічного акціонерного товариства «Харківський тракторний завод ім.С.Орджонікідзе» ОСОБА_5 , у якому заявник просить скасувати арешт грошових коштів Публічного акціонерного товариства «Харківський тракторний завод ім.С.Орджонікідзе», які знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_1 , № НОМЕР_1 , відкритих в ПАТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» (МФО 305749), розташованого за адресою м. Київ, вул. Мечникова, 3, який був накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 03.04.2016 року у справі №640/5121/16-к, н/п 1-кс/640/2857/16. Розглянути клопотання про скасування арешту за участю представника Публічного акціонерного товариства «Харківський тракторний завод ім.С.Орджонікідзе» та із застосуванням технічних засобів фіксації судового розгляду.
14 березня 2016 року, 28 березня 2016 року, 31 березня 2016 року, 04 квітня 2016 року були проведені обшуки на АТ «ХТЗ» та вилучені документи та майно.
02.04.2016 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова у справі №640/5325/16-к, на його думку, без достатніх підстав, було накладено арешт на все майно Публічного акціонерного товариства «Харківський тракторний завод ім. С. Орджонікідзе», чим було значно утруднено ведення господарської діяльності.
АТ «ХТЗ» є власником коштів, на які було накладено арешт ухвалою слідчого судді та як володілець майна (коштів), на яке накладено арешт, просить скасувати арешт коштів у справі №640/5121/16-к від 03.04.2016.
Зазначив, що посилання слідчого у клопотанні на не виконання кредитних зобов`язань перед іноземним інвестором, які отримувались під гарантії Уряду за кредитними угодами, в
результаті чого на сьогодні ПАТ «ХТЗ» має непогашену заборгованість у розмірі 400,98
млн. грн. перед Спеціалізованою державною податковою інспекцією з обслуговування
великих платників податків у м. Харкові Міжрегіонального головного управління
Державної фіскальної служби України, не можуть бути взяті до уваги, оскільки 08.12.2015 Харківським апеляційним адміністративним судом винесено постанову про стягнення з ПАТ «ХТЗ» вказаного боргу та направлено виконавчий лист до ДДВС Мін`юсту України, на підставі чого 31.12.2015 відкрито виконавче провадження, яке призупинено у зв`язку із відкриттям касаційного провадження у Вищому адміністративному суді України та на даний час справа знаходиться на розгляді.
Також вказав, що з АТ «ХТЗ» за позовами Управління пенсійного фонду України в Орджонікідзевському районі м. Харкова, дійсно, було стягнуто суми недоїмки по пенсійним внескам та науковим і пільговим пенсіям. Всі суми заборгованості розстрочені згідно рішень судів, суми розстроченої заборгованості сплачуються АТ «ХТЗ» вчасно та в повному обсязі, жодних претензій з Управління пенсійного фонду України, жодної заборгованості у АТ «ХТЗ» стосовно виплат за рішеннями судів немає.
Крім того зазначив, що не відповідають дійсності посилання слідчого на те, що Державною екологічною інспекцією в Харківській області виявлений та зафіксований актом № 431/01-04/08-09 факт порушення службовими особами ПАТ «ХТЗ» вимог ст.ст. 16, 19, 21 Кодексу України «Про надра», що виразилося у видобуванні в період з 13.09.2012 по 20.10.2013 підземних вод в обсязі понад 1,129 млн. м. куб. за відсутності спеціального дозволу на використання надр, чим нанесено збиток державі на суму понад 60,368 млн. грн., оскільки слідчим при обшуку був вилучений акт Державної екологічної інспекції в Харківській області, проте щодо встановлених в акті порушень наявні судові рішення про відмову у стягненні з АТ «ХТЗ» збитків, оскільки підприємство вчасно звернулось за отриманням дозволу, однак з вини державних органів відбулось прострочення у наданні дозволу.
Також вказав, що відсутні порушення щодо не сплати обов`язкових платежів за використання земельних ділянок під виробничі потреби площею 147,2602 га, оскільки відсутня заборгованість стосовно нарахування та оплати АТ «ХТЗ» плати за землю.
Зазначив, що накладаючи арешт на грошові кошти, слідчим суддею не було враховано, що несплата податків та зборів за наявності арешту коштів, вже з травня місяця буде завдавати значної шкоди державі, а не лише АТ «ХТЗ», не було враховано, що за умови арешту коштів буде неможливо розрахуватись із постачальниками, що призведе до зупинення виробництва та накопичення боргів, АТ «ХТЗ» не зможе сплачувати заробітну плату близько 2800 працівників, не було враховано, що при першому ж простроченні оплати відсотків по кредитам, всі терміни погашення кредитів визнаються банками такими, що настали, а отже кредиторська заборгованість АТ «ХТЗ» різко зросте, що призведе до стійкої неплатоспроможності, можливо до банкрутства та повної ліквідації Харківського тракторного заводу.
Крім того вказав, що мета арешту, яка зазначена у клопотанні слідчого, а саме запобігання вивозу обладнання може бути досягнута менш обтяжливим для підприємства способом. Так, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова у справі №640/5121/16-к (н/п 1-кс/640/2859/16) було накладено арешт на все майно АТ «ХТЗ». Згідно протоколу передання майна на відповідальне зберігання від 05.04.2016 року все арештоване майно було залишено на АТ «ХТЗ».
Грошові кошти на рахунках АТ «ХТЗ», на його думку, не можуть бути речовим доказом, оскільки не були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не зберегли на собі його сліди, не містять ніяких відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
20.04.2016 до суду від ПАТ «ХТЗ ім.С.Орджонікідзе» надійшли додаткові пояснення до клопотання, у яких, зокрема, зазначено, що внаслідок арешту коштів на банківських рахунках повністю блокована виробнича діяльність Харківського тракторного заводу.
Крім того, на даний момент АТ «ХТЗ» укладено та діє чотири кредитних угоди з банками на загальну суму кредиту (без врахування відсотків за користування кредитними коштами) - 48 729 028,43 гривень. За кожною з кредитних угод, в забезпечення їх виконання, між АТ «ХТЗ» та відповідною банківською установою укладено договори застави. У випадку тривання арештів коштів на банківських рахунках АТ «ХТЗ», підприємство не зможе розрахуватись з банками, і відповідно до кредитних угод повинно буде сплатити штрафні санкції, пеню, а у випадку несплати та неповернення коштів банк, як кредитор та заставодержатель зверне стягнення на заставлене майно.
Також зазначено, що 20.04.2016 є останньою законодавчо встановленою датою оплати податків та зборів. У наступних місяцях також буде необхідність сплачувати податки та збори, які вже нараховані та будуть нараховуватись без залежності від поточної виробничої діяльності АТ «ХТЗ», наприклад єдиний соціальний внесок, податок з доходів фізичних осіб, військовий збір та плата за землю. АТ «ХТЗ» нарахувало до оплати податків та зборів за квітень 2016 року 6 616 433,90 грн. У випадку несплати зазначеної суми 20.04.2016 підприємству буде нараховуватись пеня за кожен день прострочення із розрахунку 120% подвійної облікової ставки НБУ, а також у відповідності до статті 126 Податкового кодексу України з 21 квітня 2016 -10% штрафних санкцій від суми несплаченого податкового зобов`язання, та у випадку продовження дії арешту рахунків вже з 21 квітня 2016 року збитки АТ «ХТЗ» від нарахування штрафних санкцій будуть становити 661 643,39 гривень.
Вказано, що арешт всіх коштів АТ «ХТЗ», без можливості розраховуватись з постачальниками, сплачувати заробітну плату з податками, обслуговування вже залучених банківських кредитів, є безпідставно обтяжливим способом арешту, який вже призвів до зупинення підприємства та в подальшому може призвести до ризиків неможливості поновити виробничу діяльність, звільнення працівників, до банкрутства підприємства.
У судовому засіданні представник ПАТ "ХТЗ" ОСОБА_3 доводи клопотання підтримала у повному обсязі.
Прокурор, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, прокурор відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_6 у судове засідання не з"явився, проте подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності та відмову у його задоволенні (а.с.115).
Так, вказане підприємство не виконало кредитні зобов`язання перед іноземним інвестором, які отримувались під гарантії Уряду за кредитними угодами, в результаті чого на сьогодні ПАТ «ХТЗ» має непогашену заборгованість у розмірі 400,98 млн. грн. перед Спеціалізованою державною податковою інспекцією з обслуговування великих платників податків у м. Харкові Міжрегіонального головного управління Державної фіскальної служби України.
08.12.2015 Харківським апеляційним адміністративним судом винесено постанову про стягнення з ПАТ «ХТЗ» вказаного боргу та направлено виконавчий лист до ДДВС Мін`юсту України, на підставі чого 31.12.2015 відкрито виконавче провадження, яке призупинено у зв`язку із відкриттям касаційного провадження у Вищому адміністративному суді України.
Крім того, ПАТ «ХТЗ» накопичено боргів у сумі 40,489 млн. грн. перед Управлінням пенсійного фонду України в Орджонікідзевському районі м. Харкова, рішення про стягнення яких прийняті відповідними ухвалами суду на умовах розстрочення терміном на 5 років згідно з графіками погашення. Водночас, ПАТ «ХТЗ» умови погашення не виконуються і на даний час вже накопичено 36,745 млн. грн. простроченої невиплаченої заборгованості.
Також, Державною екологічною інспекцією в Харківській області виявлений та зафіксований актом № 431/01-04/08-09 факт порушення службовими особами ПАТ «ХТЗ» вимог ст.ст. 16, 19, 21 Кодексу України «Про надра», що виразилося у видобуванні в період з 13.09.2012 по 20.10.2013 підземних вод в обсязі понад 1,129 млн. м. куб. за відсутності спеціального дозволу на використання надр, чим нанесено збиток державі на суму понад 60,368 млн. грн.
Таким чином, загальна сума заподіяної шкоди державним інтересам становить понад 640 млн. грн., від сплати якої на користь держави службові особи та власники ПАТ «ХТЗ» уникають, штучно створюючи умови для затягування претензійної роботи, з метою передачі основних засобів та активів підприємства під забезпечення кредитів підконтрольних банківських та інших фінансових установ, якими задовольняються вимоги інших кредиторів (російських комерційних установ). При цьому, у разі вирішення судами питання про стягнення сум нанесених збитків на користь держави, та відсутності оборотних коштів у ПАТ «ХТЗ» на задоволення даних вимог, майно та інші основні засоби підприємства стягнути буде неможливо у зв`язку із забезпеченням ними кредитних ліній банків та інших підконтрольних фінансових установ.
Вважав, що арешт на майно ПАТ «Харківський тракторний завод ім. С. Орджонікідзе» накладений слідчим суддею у встановленому КПК України порядку, в межах наданих законодавством повноважень, за відповідним клопотанням слідчого, погодженим із прокурором. Сам арешт майна був обґрунтований, відповідає меті проведення кримінального провадження, та накладений на час досудового розслідування та судового провадження з метою збереження речових доказів та недопущення його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.
Зазначив, що на даний час скасування арешту майна підприємства неможливе, посилання заявника на неможливість здійснення господарської діяльності є надуманими, оскільки арештом було введено заборона відчуження, приховання або знищення майна, яке відповідає критеріям ст.98 КПК України; в арештах майна, в тому числі банківських рахунків, не міститься норми про заборону представникам підприємства посилатися на факт накладення слідчим суддею арештів як на форс-мажорні обставини з метою ненарахування банківськими установами пені та штрафних санкцій; своїми діями про зупинення виробництва посадові особи ХТЗ, безпідставним скороченням штату робітників, знаючи про наявність судового рішення про стягнення суми заборгованості на користь держави Україна, намагаються штучно довести підприємство до банкрутства та поставити у першу чергу кредиторів підконтрольні підприємства та не збираються здійснити оплату боргу Державі за судовим рішенням; розблокування арештованих рахунків підприємства лише надасть можливість формування кредиторської заборгованості, що виключить можливість стягнення боргу ХТЗ перед Державою Україна; арешт майна та рахунків ХТЗ не містить заборони на відкриття нових рахунків та обмеження здійснення господарської діяльності.
Згідно додатків до протоколу №4 від 23.03.2016, планується не вивчення можливості розміщення замовлень на ТОВ „ВКМ-Сталь", а саме здійснення передачі обладнання цехів ХТЗ із зазначенням строків, обладнання, виконавців, сум затрат на вивезення обладнання. Таке рішення погоджене із генеральним директором ХТЗ. Наявність затвердженого та погодженого плану залучення кредиту „АльфаБанку" в розмірі 10 500 000,00 грн. від 11.02.2016 під заставу кувального та термічного цехів ПАТ «ХТЗ» свідчить не про здійснення звичайної господарської діяльності, а про свідомий намір подальшого відчуження виробничих потужностей на користь фінансових установ на шкоду інтересам держави.
Вважав, що клопотання представника ПАТ ХТЗ є суб`єктивною позицією посадових осіб підприємства, які своїми діями намагаються продовжити дії, направлені на вивіз та ліквідацію виробничих цехів ПАТ ХТЗ, що мають важливе народногосподарське та оборонне значення для України; є необгрунтованим, безпідставним та його задоволення нашкодить меті кримінального провадження та створить передумови до нанесення шкоди охоронюваним інтересам держави, громадян та суспільства.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши надані докази, приходить до наступного.
Відповідно до вказаної ухвали Київського районного суду м.Харкова від 03.04.2016, клопотання сторони обвинувачення було розглянуто без виклику власника майна, на підставі та в порядку ч. 2 ст. 172 КПК України. Тобто, заявник наділений правом звернення до слідчого судді з даною заявою, оскільки не був присутнім при розгляді питання про арешт майна.
Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчим було доведено слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Задовольняючи клопотання про арешт майна, слідчий суддя, на підставі вимог ст.ст.131,132, 98,170-173 КПК України, ст.ст.96-1,96-2 КК України, також врахував, що вказане кримінальне провадження відкрито за ст.364-1 ч.2 КК України, зловживання повноваженнями, тобто умисне, з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб використання всупереч інтересам юридичної особи приватного права незалежно від організаційно-правової форми службовою особою такої юридичної особи своїх повноважень, якщо воно спричинило тяжкі наслідки, а також за ч.1 ст.14, ст.113 КК України, тобто готування до диверсії.
Як вказано вище, за змістом ст. 174 КПК України, особа, яка звернулася з клопотанням про скасування арешту майна, повинна довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи з наведеного, оцінюючи за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні обставин даного кримінального провадження та наданих учасниками доказів, керуючись законом, слідчий суддя, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, як того вимагає ч.1 ст.94 КПК України, прийшов до висновку про законність та обгрунтованість заходу забезпечення кримінального провадження шляхом арешту майна, застосованого ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 03.04.2016.
З вищевказаних підстав, заява в частині скасування арешту майна з метою проведення оплат постачальникам за поставлені металопродукцію, агрегати, комплектуючі та матеріали, а також сплати заборгованості за спожиті енергоносії, погашення кредитних зобов"язань, не підлягає задоволенню.
Більш того, на теперішній час стороною обвинувачення доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу є необхідність та потреби досудового розслідування у даному кримінальному провадженні виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи осіб, як арешт грошових коштів. Незастосування арешту, а так само його скасування, може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів та документів які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, через наступні підстави.
Потреби досудового розслідування у даному кримінальному провадженні виправдовують ступінь втручання у права і свободи юридичної особи у вигляді арешту майна, оскільки їх невжиття призведе до невідворотних наслідків втрати унікального виробництва з території України; шляхом арешту майна виконується завдання, для виконання якого слідчий звернувся із клопотанням, а саме: запобігання вчиненню диверсії та несплаті державі сум заборгованості, яка утворилась в результаті взятих інвестиційних зобов`язань під гарантії Уряду України.
При цьому, доводи заявника про те, що обставини, на які посилався слідчий у клопотанні про накладення арешту або не мають відношення до складу кримінальних правопорушень, які передбачені ст.ст. 364-1, 113 КК України або не відповідають фактичним обставинам, мають бути перевірені в ході досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, яке на теперішній час триває, шляхом виконання передбачених нормами КПК України слідчих (розшукових) дій.
Оскільки, заявник скористався правом, наданим ст.174 КПК України, звернення до слідчого судді із заявою про перегляд судового рішення при прийнятті якого він не був присутній, за змістом ч.7 ст.173, ст.ст. 174,309 КПК України, перегляд судового рішення щодо арешту майна може відбуватися в апеляційному порядку, шляхом оскарження ухвали про арешт майна в 5-денний строк, який обчислюється з моменту проголошення даної ухвали.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 94, 131,132, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
У задоволенні іншої частини клопотання начальника Департаменту з корпоративних та правових питань Публічного акціонерного товариства «Харківський тракторний завод ім.С.Орджонікідзе» ОСОБА_5 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала про накладення арешту майна може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області протягом п"яти днів з моменту проголошення даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1