Провадження № 1-кс/201/6352/2016
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 липня 2016 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 10 червня 2016 року у кримінальному провадженні № 0001474, -

ВСТАНОВИВ:
До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 10 червня 2016, на речі та документи, які були вилучені в ході проведення обшуку 09.06.2016, за адресою: АДРЕСА_1 , в межах розслідування кримінального провадження № 0001474.

Заявник у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив, що не перешкоджає розгляду клопотання за його відсутності.

Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (п.п. 40, 41, 42 та ін.). У рішенні Європейського Суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» строки, встановлені Цивільним та Кримінальним процесуальним кодексами України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК, стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Слідчим суддею з урахуванням принципу диспозитивності, закріпленого у ст. 26 КПК України, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, визнано можливим розгляд скарги за відсутності заявника, оскільки він повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Прокурор ОСОБА_5 та слідчий ОСОБА_6 до суду надали заяву, в якій просили клопотання залишити без задоволення.

Дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 10.06.2016 накладено арешт арешт на речі та документи, які були вилучені в ході проведення обшуку 09.06.2016, за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Європейська (Миронова), буд. 7а, а саме: печатка ТОВ «Супра плюс» ; ПП «Орбітко» ; ТОВ «Торгівельні ряди АГРО» ; ПП «Орбітко № 1» ; ТОВ «Торгівельні ряди Плюс» ; ФОП ОСОБА_4 ІПН НОМЕР_1 ; документи на ТОВ «Екотрейдинг» на 8 аркушах; квитанція № 3230232 на 1 му аркуші; копія листа ОСОБА_7 на 1 арк; додатки (копії) до договорів між КП «Управління з організації контролю благоустрою об`єктів сфери відпочинку, споживчого ринку та захисту інтелектуальної власності ДМР та між ТОВ «Торгівельні ряди плюс» на 128 аркушах; виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців ТОВ «Супра плюс» 3 екземпляри на 1 арк. кожна; 3 титульних аркуші статуту «Супра плюс», зміни до статуту ТОВ «Супра плюс» з позначкою ст.2, 3 аркуші до статуту «Супра плюс» без позначень, папка фіолетового кольору з підписом «Героїв», в якій містяться документи на 24 аркушах з рукописними записами на 1 аркуші, зелена папка в якій міститься: довіреність на представництво на ім`я ОСОБА_8 на 1 арк, та копії документів на 19 арк, в прозорій папці зеленого кольору із 16 аркушами; жовта папка із копією договору купівлі продажу на ім`я ОСОБА_9 (ТОВ «Аскора»); аркуш формату А4 з відбитком печатки ТОВ «Аскора» інші копії документів за участю гр. ОСОБА_9 на 2 арк. та квитанції на 2 арк; рішення власника ПП «Орбітко» на 1 арк; 10 арк. копій документів в папках № 1-12; папка № 13 із документами; записна книжка чорного кольору; акт здачі приймання робіт на 164 арк; блокнот червоного кольору; печатка із відтиском «Первинна професійна спілка малого та середнього бізнесу міста Дніпропетровська» ; флеш носій інформацій «Transend» чорного кольору; системний блок до ПК № 1 «НКС»; системний блок до ПК № 2 «SP»; ноутбук «HP» № 84037» та зарядний пристрій до нього; документи та копії у файлах на 172 арк; печатка з відтиском «АГРО ПЛЮС І К»; флеш носій «kington» 4гб; пластикова картка з чіпом чорного кольору; два планшетних комп`ютери марки IPAD; монітор Apple; системний блок до ПК № 3; монітор Asus; копії документів на 23 арк; зелена папка з документами із надписом «Супра плюс»; два CD-R диски; два флеш носії Transend чорного кольору; договір банківського рахунку № НОМЕР_2 з банківською карткою банку «Восток» № НОМЕР_3 ; 90 картонних папок із документами.

Зазначену ухвалу та необхідність вжиття таких заходів забезпечення кримінального провадження судом мотивовано тим, що досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0001474 встановлено, що в районі будинків АДРЕСА_2 відбувається постійна торгівля з наметів, столиків, власних автомобілей та з рук товарів тваринного походження, овочів, фруктів хлібо-булочних виробів, яку здійснюють громадяни не маючи на це будь яких дозвільних документів. В результаті такої діяльності на зазначеній території утворився стихійний ринок. Встановлено факт, що з торгівців зазначеного ринку щоденно збирається сплата за можливість займати певну ділянку для здійснення торгівлі, яка сягає від 20 до 150 грн. за день торгівлі. Вказані збори грошових коштів здійснює ОСОБА_10 .
Встановлено, що ОСОБА_10 у невстановлений в ході досудового розслідуванні час і не встановленому в ході досудового розслідування місці з невстановленою в ході досудового розслідування особою, вступили у попередню злочинну змову спрямовану на заволодіння грошовими коштами у великих розмірах.
Так, починаючи з кінця січня 2016 року по 09.06.2016, ОСОБА_10 діючи за попередньою змовою групою осіб з невстановленою в ході досудового розслідування особою, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, діючи умисно з корисливих мотивів і особистої зацікавленості, посилаючись на рішенням № 723 виконавчого комітету Дніпропетровської міської ради про організацію універсального ярмарку по пр. Героїв у районі будинків № 23-3, щоденно знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 збирав грошові кошти у розмірі від 20 до 150 грн. з кожної стихійної торгівельної точки, кількість яких кожного дня була різною, після чого отримані в результаті обману грошові кошти, які були зібрані за день роботи стихійного ринку передавав невстановленій в ході досудового розслідування особі, яка нібито забезпечувала нормальне функціонування стихійного ринку і дозволяла торговцям даного ринку займати певні торгові місця без офіційного орендування земельної ділянки.
В результаті протиправних шахрайських дій, ОСОБА_10 шляхом обману було отримано грошові кошти на загальну суму 180 000,00 тис. грн.
Таким чином, умисні дії ОСОБА_10 , які виразилися у шахрайстві, тобто у заволодінні чужим майном шляхом обману за попередньою змовою групою осіб, вчинене у великих розмірах, кваліфікуються за ч.3 ст. 190 КК України.
За дозволом Жотвневого районного суду м. Дніпропетровська 09.06.2016 проведено обшук в приміщенні офісу, розташованого по АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено наступні указані речі та документи.
На підставі викладеного слідчий для повного, всебічного та об`єктивного розслідування обставин кримінального провадження, виявлення і викриття винних, а також для збереження у незмінному стані вилучених речей, уникнення їх реалізації, втрати, знищення, накласти арешт на речі та документи, які були вилучені в ході проведення обшуку 09.06.201, за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою апеляційного суду Дніпропетровської області ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпроптеровська від 10.06.2016 залишено без змін.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді. Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості, або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі - отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації. Вищезазначені відомості щодо третьої особи повинні бути встановлені в судовому порядку на підставі достатності доказів.

Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

Частиною 7 цієї статті Кодексу унормовано, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у випадках, якщо існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, відчуження майна.

Відповідно до ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає зокрема про заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Ураховуючи, що в ході розгляду клопотання про скасування арешту майна не встановлено підстав того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, а на цей час у кримінальному провадженні триває досудове розслідування, вилучені речі визнано речовими доказами, а частину вилученого майна передано до експертної установи для проведення дослідження, підстав для задоволення клопотання і часткового скасування накладеного арешту судом не встановлено.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 173, 174, 376 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 10 червня 2016 року у кримінальному провадженні № 0001474, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1