Справа № 456/2293/15-к
Провадження № 1-кп/456/60/2016
УХВАЛА

судового засідання
05 лютого 2016 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області

в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Стрию кримінальне провадження щодо ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , зареєстрованого за цією ж адресою, українця, громадянина України, не працюючого, раніше неодноразово судимого, востаннє 20.05.2013 року Ужгородським міськрайонним судом за ч.4 ст.358, ч.2 ст.190 КК України на 3 роки 1 місяць позбавлення волі; 12.06.2014 року ухвалою Маневицького районного суду Волинської області звільненого від відбування покарання на підставі ст.2 Закону України «Про амністію у 2014 році», який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України,

в с т а н о в и в :

в судове засідання не прибув за викликом представник потерпілої особи ОСОБА_6 , надіслав клопотання, в якому зазначав, що не може прибути в судове засідання, оскільки перебуває у відрядженні за кордоном, а саме в Італії, де 25.01.2016р. отримав травму: перелом ноги, тому просив відкласти розгляд даного кримінального провадження.

Прокурор вважав, що розгляд даного кримінального провадження слід відкласти, з огляду на те, що обвинувачений заперечує вину у вчиненні інкримінованого злочину, тому участь потерпілого у судовому розгляді вважає обов`язковою.

Захисник ОСОБА_4 та обвинувачений ОСОБА_5 не заперечили проти відкладення кримінального провадження у зв`язку з неявкою потерпілого.

Суд, заслухавши відповідно до вимог ст.325 КПК України думку учасників судового розгляду, прийшов до висновку, що з`ясувати всі обставини під час судового розгляду за відсутності потерпілого, який не прибув з поважної причини, неможливо, тому судовий розгляд слід відкласти.

Згідно з ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двохмісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Прокурор клопотав про продовження ОСОБА_5 строку тримання під вартою на строк 60 днів, оскільки з моменту обрання такого не змінилися обставини, які стали підставою для обрання даного запобіжного заходу, а саме: обвинуваченому був обраний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, але останній порушив його, у зв`язку з чим був оголошений у розшук та затриманий у м. Дніпропетровську; обвинувачений проживає за межами Львівської області, не одружений, не працює, тому є обґрунтовані підстави вважати, що останній спробує ухилитися від суду, перешкоджати встановленню істини.

Адвокат ОСОБА_4 просив обрати його підзахисному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки, зі слів останнього, він встановлені судом при визначенні йому запобіжного заходу у виді домашнього арешту обов`язки не порушував; в м. Дніпропетровськ виїхав на роботу з дозволу слідчого, але довести цю обставину зараз не може. Вважав, що ОСОБА_5 , який має постійне місце проживання, не намагатиметься ухилятися від суду.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Метою запобіжного заходу у виді тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Ризиками, які дають підстави продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід вважати те, що останній раніше неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів, неодружений, непрацюючий, порушив визначені судом обов`язки при визначенні йому запобіжного заходу у виді домашнього арешту, тому є всі підстави вважати, що останній спробує переховуватися від суду, впливати на свідків, які судом не допитувалися, може продовжити вчиняти інші злочини.

Оскільки з моменту взяття ОСОБА_5 під варту не змінилися обставини, які стали підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та не змінилася обстановка, яка дає суду підстави вважати, що належну процесуальну поведінку обвинуваченого може забезпечити більш м`який запобіжний захід, суд приходить до висновку, що на даний час інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого під час розгляду кримінального провадження, а тому слід продовжити строк тримання ОСОБА_5 під вартою на 60 днів.

Керуючись ст.ст.331, 416 КПК України, суд

у х в а л и в :

судовий розгляд кримінального провадження щодо ОСОБА_5 який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України, відкласти на 14 год. 30 хв. 29 лютого 2016р.

Повторити виклик в наступне судове засідання учасників судового провадження.

Продовжити ОСОБА_5 строк тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 04 квітня 2016р.

Копію ухвали вручити прокурору, захиснику, обвинуваченому та скерувати начальнику ЛСІ УДДУ з ПВП Львівської області для відома та виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий-суддя ОСОБА_1