ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Провадження № 1кс/201/7522/2015
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 серпня 2015 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 ,

представника особи, яка подала скаргу ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпропетровську скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокуратури Дніпропетровської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 08.07.2015, -

ВСТАНОВИВ:
До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшла скарга ОСОБА_3 про зобов`язання прокуратури Дніпропетровської області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 08.07.2015, в обґрунтування якої заявник зазначила, що 08.07.2015 звернулася до прокуратури Дніпропетровської області із заявою про вчинення начальником сектора балістичних експертиз НДЕКЦ при ГУ МВС України в Дніпропетровській області кримінального правопорушення, передбаченого ст. 384 КК України.
Заявник та її представник в судовому засіданні підтримали доводи скарги та просили її задовольнити.
Прокурор в судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином.

Заслухавши пояснення заявника та її представника, дослідивши матеріали скарги, суд дійшов до наступного висновку.
Дійсно, згідно із приписами ст. 214 КПК України після отримання кожної заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий чи прокурор зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення та протягом 24 годин внести відповідні відомості у ЄРДР та розпочати розслідування.
Відповідно до п. 1.4 Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 17.08.2012 № 69, цей строк обчислюється з моменту попередження особи про кримінальну відповідальність при поданні заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, та у випадку надходження заяви, повідомлення поштою, іншим засобом зв`язку, строк обчислюється з моменту надходження заяви слідчому, прокурору.
Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення кримінального правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Слід відокремлювати заяви на ті, що містять в собі ознаки злочину та на ті, що не містять таких. При цьому виходити в такому випадку слід саме зі змісту поданої заяви.
Надаючи оцінку заяві ОСОБА_3 від 08.07.2015, яку вона розцінює як заяву про вчинений злочин, суд вважає за необхідне зазначити, що в ній відсутні посилання на ознаки складу кримінального правопорушення, оскільки доводи заяви фактично стосуються порядку розгляду судом кримінального провадження та незгоди з вироком суду, згідно з яким ОСОБА_5 визнаний винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а тому доводи щодо законності, правильності, повноти, правомірності проведеного екпертного дослідження та висновку експерта повинні перевірятися у встановленому процесуальним законом порядку під час розгляду кримінального провадження, та особи, що приймають участь у розгляді кримінального провадження мають право подавати свої зауваження щодо цього висновку та клопотання про призначення повторної експертизи, за наслідками чого може бути надана оцінка складеному висновку.
Ураховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що заява скаржника у даній справі не містила об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину, про наявність усіх необхідних ознак злочину, а зводиться до викладення інформації щодо обставин розгляду конкретного кримінального провадження та складеного у ньому висновку експерта. Суд критично у сукупності з іншими обставинами справи оцінює зазначення скаржником у вказаній заяві даних про існуючу на його думку сукупність елементів складу злочину, оскільки вказане є відображенням лише суб`єктивної оцінки скаржником дій та рішень експерта та оцінки його висновку як неналежного доказу у кримінальному ровадженні, про що наголошено заявником та її представником у судовому засіданні та у направленій до прокуратури заяві.
Згідно з ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав для внесення прокурором цих даних до ЄРДР в даному випадку, що є підставою для відмови в задоволенні скарги по суті.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 20, 22, 26, 110, 214, 303, 304, 307 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокуратури Дніпропетровської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 08.07.2015 відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1