печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 жовтня 2015 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю сторони кримінального провадження слідчого в ОВС п`ятого СВ управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , розглянувши в приміщенні суду в м. Києві клопотання про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В :
Слідчий в ОВС п`ятого СВ управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 за погодженням з процесуальним керівником прокурором другого відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих центрального апарату Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 звернувся до Печерського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 (частка власності 1/1, форма власності спільна сумісна).

Згідно норми ч. 1 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Розслідуванням у кримінальному провадженні встановлено, що наказом Міністра соціальної політики України від 24 лютого 2015 року №23кс ОСОБА_5 призначено Головою Державної служби зайнятості (керівником Центрального апарату).

Перебуваючи на займаній посаді, будучи керівником органу державної влади, уповноваженим на виконання функцій держави, займаючи відповідальне становище, ОСОБА_5 вчинив особливо тяжкий корупційний злочин за наступних обставин.

Протягом липня-серпня 2015 року в ході проведення конкурсних торгів із закупівлі товарів, робіт і послуг, голова Державної служби зайнятості (Центрального апарату) ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою з начальником Управління матеріально-технічного забезпечення Головою комітету з конкурсних торгів Державної служби зайнятості ОСОБА_6 з метою отримання неправомірної вигоди в особливо великому розмірі, використовуючи своє службове становище, надав останній вказівку щодо визнання переможцями процедури закупівлі за рахунок коштів Фонду загальнообов`язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття ТОВ «Інфоком» (, м. Київ, вул. Володимирська,8) та ТОВ «МККУ-Мережі» (, м. Київ вул. Предславинська, 35 корп. 21 кім. 314). При цьому, між ОСОБА_5 та представниками товариств - переможців досягнуто домовленість щодо передачі у вересні 2015 року, в якості винагороди неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів у розмірі 320 тис. грн. від представника ТОВ «Інфоком» та 250 тис. грн. від представника ТОВ «МККУ-Мережі» за вчинення дій, які сприяли перемозі вказаних вище суб`єктів господарювання під час процедури закупівлі, а також подальше укладення договорів та перерахування грошових коштів Державною службою зайнятості на рахунки вказаних підприємств.

Після цього, начальник відділу запобігання корупції Державної служби зайнятості ОСОБА_7 , діючи на виконання вказівки ОСОБА_5 , 08.09.2015 року отримав від представника ТОВ «МККУ-Мережі» грошові кошти в сумі 253750 грн. в якості неправомірної вигоди для послідуючої передачі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Він же, тобто ОСОБА_7 , на виконання вказівки ОСОБА_5 , 10.09.2015 року отримав від представника ТОВ «Інфоком» грошові кошти в сумі 316200 грн. для послідуючої передачі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в якості неправомірної вигоди.

10.09.2015 в денний час у приміщенні Державної служби зайнятості за адресою вул. Еспланадна, 8/10 ОСОБА_7 передав ОСОБА_6 обумовлену неправомірну вигоду в сумі 3200 грн.

11.09.2015 приблизно о 14 год. 20 хв. у м. Києві за адресою проспект Перемоги, 2, ОСОБА_7 згідно попередньої домовленості, під час зустрічі із ОСОБА_5 , на виконання вказівки останнього, передав йому обумовлену неправомірну вигоду в сумі 622750 грн., що більше ніж у п`ятсот разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та є особливо великим розміром.

Таким чином, своїми умисними діями, які виразилися у одержанні службовою особою неправомірної вигоди за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням службового становища, вчинене службовою особою, яка займає відповідальне становище, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з вимаганням, предметом якого була неправомірна вигода у особливо великому розмірі, ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 368 КК України.

12.09.2015 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

Санкція ч. 4 ст. 368 КК України передбачає додаткове покарання у вигляді конфіскації майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України на нерухоме і рухоме майно, яке перебуває у власності підозрюваного може бути накладено арешт з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Слідчий вказує, що належність права власності на зазначений об`єкт нерухомого майна підтверджується матеріалами кримінального провадження.

Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, у власності ОСОБА_5 перебуває квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 (частка власності 1/1, форма власності спільна сумісна).

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення;

3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову;

4) наслідки арешту майна для інших осіб;

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Крім того, згідно положення ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення, дійшов висновку про задоволення клопотання, оскільки санкція інкримінованої статті передбачає додаткове покарання у вигляді конфіскації майна.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 171-173, 309 КПК України 2012 р., слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах п`ятого слідчого відділу управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про накладення арешту на майно - задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 (частка власності 1/1, форма власності спільна сумісна).

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1