Справа № 442/6430/13-к
Провадження №1-кп/442/5/2015
У Х В А Л А
"03" листопада 2015 р. Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:
головуючої-судді ОСОБА_1
з участю секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу та накладення грошового стягнення відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст.125, ч.1 ст.171 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000304 від 31.05.2013 року, -
з участю прокурора ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 ,
в с т а н о в и в :
Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області розглядається кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000304 від 31.05.2013 року, відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст.125, ч.1 ст.171 КК України.

У судовому засіданні представник потерпілого адвокат ОСОБА_3 заявив клопотання, в якому просить змінити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід, у зв?язку з повторною неявкою останнього до суду без поважних причин, на взяття під варту, а також накласти на обвинуваченого грошове стягнення у розмірі 10 мінімальних заробітних плат. Мотивує тим, що обвинувачений повторно не з?явився у судове засідання без поважних причин. Оскільки його захисник присутній на розгляді справи, то останній зобов?язаний був повідомити свого підзахисного про час та місце проведення судового засідання, а тому, на його думку, обвинуваченому відомо про таке, однак, ОСОБА_4 злісно ухилився від явки до суду.

Крім цього, представник потерпілого адвокат ОСОБА_3 просить накласти грошове стягнення на експертів, які з невідомих причин не прибули на виклик суду, а також винести окрему ухвалу щодо невиконання приводу обвинуваченого ОСОБА_4 та направити таку в прокуратуру Львівської області.

Потерпілий ОСОБА_6 повністю підтримав клопотання, заявлені його представником.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні висловив думку, що на даний час вирішувати питання відносно запобіжного заходу чи накладення грошового стягнення на обвинуваченого є передчасним, оскільки відсутнє підтвердження про вручення останньому повідомлення про час та місце розгляду справи. Доповнив, що спершу доцільно вирішити питання щодо повторного застосування до обвинуваченого приводу з одночасним направленням судової повістки.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_7 в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотань представника потерпілого, пояснивши, що йому не відомі причини неявки ОСОБА_4 і в його обов?язки не входить повідомляти підзахисного про час проведення судового засідання, оскільки статтями 135, 136 КПК України чітко визначено порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні та роз?яснено щодо належного підтвердження отримання особою повістки. Оскільки жодних підтверджень з приводу отримання обвинуваченим виклику в судове засідання немає, то клопотання представника потерпілого вважає безпідставними. Доповнив, що крім цього потерпілий та його представник не наділені правом заявляти клопотання про обрання чи зміну запобіжного заходу відносно обвинуваченого.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, суд дійшов наступних висновків.
Частиною першою статті 331 КПК України визначено: під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Згідно з частиною другою зазначеної статті, вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

У частині 4 статті 176 (глава 18) КПК України зазначається, що запобіжні заходи застосовуються, зокрема, під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Крім цього, положеннями глави 3 КПК України, а саме, параграфом 2 та параграфом 3, визначено коло осіб, які відносяться до сторони обвинувачення та сторони захисту. Так, стороною обвинувачення у кримінальному провадженні є прокурор, орган досудового розслідування, керівник органу досудового розслідування та слідчий, а також оперативні підрозділи. До сторони захисту належать, зокрема, обвинувачений та захисник. Потерпілий і його представник - інші учасники кримінального провадження, що врегульовано параграфом 4 глави 3 КПК України.

Відтак, виходячи з аналізу вищенаведених норм, у задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 представнику потерпілого адвокату ОСОБА_3 слід відмовити, так як останній не наділений правом звернення до суду з таким, згідно вимог чинного процесуального законодавства.

Слід також зазначити, що жодного із запобіжних заходів, передбачених чинним кримінальним процесуальним кодексом України, обвинуваченому ОСОБА_4 у даному кримінальному провадженні не обиралось.

Положеннями статті 139 КПК України визначено: якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з?явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів мінімальної заробітної плати у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

Отже, максимальний розмір грошового стягнення, яке може бути накладено у зв?язку з неявкою до суду без поважних причин, становить 2 мінімальні заробітні плати, що свідчить про безпідставність заявленого представником потерпілого клопотання про накладення грошового стягнення в розмірі 10 мінімальних заробітних плат.

Поряд з тим, виходячи з аналізу вищезазначеної норми, грошове стягнення, зокрема на обвинуваченого, може бути накладено у випадку його неявки без поважних причин у разі, якщо такий був у встановленому порядку (ст.ст.135, 136 КПК України) викликаний до суду (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом).

Враховуючи наведене, суд прийшов до переконання, що клопотання представника потерпілого щодо накладення на обвинуваченого грошового стягнення є безпідставним також з причин відсутності належного підтвердження про отримання останнім повістки чи ознайомлення з її змістом іншим шляхом. Оскільки до ОСОБА_4 судом застосовувався привід, який полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час (ч.1 ст.140 КПК України), то повістка про виклик обвинуваченому не скеровувалася. Згідно з частинами 2, 4 статті 143 КПК України, ухвала про здійснення приводу оголошується особі, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу. У разі неможливості здійснення приводу особа, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, повертає її до суду з письмовим поясненням причин невиконання.

У даному випадку ДІМ Стебницького МВМ Дрогобицького МВ ГУ МВСУ у Львівській області ОСОБА_8 надав до суду рапорт про причини невиконання ухвали суду від 09.10.2015 року про привід обвинуваченого.

Клопотання представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 про винесення окремої ухвали у зв?язку з вищенаведеним (зокрема, невиконанням ухвали про привід) є також безпідставним, оскільки чинним кримінальним процесуальним кодексом України (ст.369 КПК України) не передбачено такого виду судового рішення (процесуального документа) як окрема ухвала.

Що стосується клопотання представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 з приводу накладення грошового стягнення на експертів, які судом викликались, однак, з невідомих причин не з?явились у судове засідання, то слід зазначити наступне.

У статті 144 КПК України вказується на те, що грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом.

Положеннями статті 139 КПК України визначено чіткий перелік осіб, на яких може бути накладено грошове стягнення у зв?язку з неявкою до суду без поважних причин. Такими особами є: підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Відтак, чинним кримінальним процесуальним кодексом України не передбачено накладення грошового стягнення та його розмірів на експерта у випадку неявки останнього в судове засідання без поважних причин. А тому, у задоволенні клопотання представника потерпілого про накладення грошового стягнення на експертів слід відмовити.

Поряд з тим, враховуючи вищевикладене, суд вважає за доцільне одночасно роз?яснити, що у відповідності до ст.350 КПК України, у разі відмови в задоволенні клопотання, таке може бути заявлене повторно з інших підстав.

Керуючись ст.ст. 139, 143, 144, 331, 350, 369 КПК України, суд,
у х в а л и в :
Відмовити у задоволенні заявлених представником потерпілого адвокатом ОСОБА_3 клопотань повністю.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті.

Суддя ОСОБА_1