Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/243/14-к
Провадження № 1-кс/382/20/14
У Х В А Л А

31.01.2014 м. Яготин
Слідчий суддя Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_1

за участю прокурора прокуратури Яготинського району Київської області ОСОБА_2 та сторони кримінального провадження - слідчого СВ Яготинського РВГУ МВС України в Київській області ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

при секретарі ОСОБА_5

розглянув клопотання слідчого СВ Яготинського РВ ГУ МВС України в Київській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Камбарка Удмуртії, Росія, росіянину, громадянину України, зареєстрованого АДРЕСА_1 , не одруженого, не працюючого, з середньою освітою, неповнолітніх дітей не має, без визначеного місця проживання, згідно ст. 89 КК України раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 та ч.1 ст.162 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Яготинського РВГУ МВС України в Київській області звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваному ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 та ч.1 ст.162 КК України, в котрому зазначено, що 25 січня 2014 року близько 5 години 00 хвилин ОСОБА_4 , маючи прямий умисел на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, перебуваючи на території домоволодіння громадянки ОСОБА_6 в АДРЕСА_2 , де реалізовуючи свій злочинний намір, шляхом витягування замикаючої скоби вхідних дверей приміщення будинку, таким чином проник в його середину, після чого проник на горище вказаного будинку, звідки вчинив таємне викрадення латунного електричного самовару ємністю 5 літрів вартістю 300 гривень. Викраденим майном розпорядився на власний розсуд, а саме реалізував в м. Києві. В результаті вчинення крадіжки потерпілій ОСОБА_6 було завдано матеріальної шкоди на суму 300 гривень.

Він же, 29 січня 2014 року близько 1 години 15 хвилин, маючи прямий умисел на порушення недоторканості житла громадянки ОСОБА_6 , а саме будинку, що розташований в АДРЕСА_2 , шляхом витягування замикаючої скоби вхідних дверей приміщення житлового будинку, всупереч волі законного володільця - ОСОБА_6 , проник в його середину та незаконно там перебував. Близько о 12 годині 29.01.2014 року ОСОБА_4 був виявлений в приміщенні житлового будинку ОСОБА_6 місцевими жителями, які в подальшому повідомили про вказаний факт працівників Яготинського РВ ГУ МВС України в Київській області.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.185 КК України та ч.1 ст.162 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих йому кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: витягом з кримінального провадження, протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 29 січня 2014 року поданої ОСОБА_6 , протоколом огляду місця події від 29 січня 2014 року, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_6 , протоколами допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9

29 січня 2014 року о 16 год. 30 хв. ОСОБА_4 затримано згідно ст. 208 КПК України.

Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив два умисних злочини, один з яких є тяжким, покарання за який законом передбаченоу виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років. Дана обставина є ризиком того, що підозрюваний знаючи про суворість покарання, що йому загрожує, у разі доведення його вини у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, може намагатись переховуватись від органів досудового розслідування або суду чи вчиняти інші дії, спрямовані на протидію розслідуванню.

Таким чином, під час досудового розслідування встановлено, що є наявні ризики, які свідчать, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину та злочину середньої тяжкості, за вчинення тяжкого злочину передбачається покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років позбавлення волі. Дана обставина є ризиком того, що підозрюваний знаючи про суворість покарання, що йому загрожує, у разі доведеності його вини у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, може переховуватись від органів досудового розслідування або суду чи вчиняти інші дії, спрямовані на протидію розслідуванню, що свідчить також і той факт, що ОСОБА_4 не працює, має місце реєстрації, проте не має постійного місця проживання. Також ОСОБА_4 не одружений, не має дітей, за місцем реєстрації характеризується негативно. Відсутність міцності соціальних зв`язків є ризиком його зникнення у разі перебування на волі. Враховуючи викладене, просив застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 2 місяці.

Заслухавши думку учасників судового провадження, слідчого СВ Яготинського РВГУ МВС України в Київській області ОСОБА_3 , який підтримав дане клопотання, прокурора, який не заперечував проти даного клопотання, підозрюваний не заперечував проти обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За змістом ст. ст. 177, 178 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 ст. 194 КПК України.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених ст. 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

За змістом ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, відповідно до ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 ст. 194 КПК України.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених ст. 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_4 є підозрюваним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.185 та ч.1 ст.162 КК України, така підозра є обґрунтованою, що підтверджується витягами з ЄРДР кримінальних проваджень, протоколом огляду місця події, протоколами допиту свідків, протоколом допиту підозрюваного, потерпілого, протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення поданої ОСОБА_6 .. Крім цього, враховуючи ступінь тяжкості злочину в якому підозрюється ОСОБА_4 , а також те, що ОСОБА_4 , має негативну характеристику з місця реєстрації, не працює, неповнолітніх дітей не має, не одружений, має зареєстроване місце реєстрації, проте не має постійного місця проживання, на обліку в лікаря нарколого та психіатра не перебуває, що дає суду підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та більш м`який запобіжний захід може не забезпечити запобігання вказаному ризику.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Яготинського РВ ГУМВС України в Київській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Камбарка Удмуртії, Росія, росіянина, громадянина України, зареєстрованого АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 та ч.1 ст.162 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Київському слідчому ізоляторі № 13 Державної пенітенціарної служби в м. Києві та Київській області.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання 16 година 30 хвилин 29 січня 2014 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України визначити підозрюваному ОСОБА_4 розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у межах 25 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої станом на 01 січня поточного року 1218 грн., у національній грошовій одиниці, 30450 (тридцять тисяч чотириста п`ятдесят) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Яготинського районного суду Київської області:

р/р 1703;

МФО (код банку) 821018;

ЄДРПОУ банку: 02892273;

банк одержувача: УДКСУ в Яготинського районі Київської області;

одержувач: Яготинський районний суд Київської області.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали. Після внесення застави підозрюваний ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти у порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 196 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , у разі внесення застави, наступні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування СВ Яготинського РВ ГУМВС України в Київській області та до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Яготинського районного суду Київської області коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського слідчого ізолятора № 13 Державної пенітенціарної служби в м. Києві та Київській області.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО № 13 негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого СВ Яготинського РВ ГУМВС України в Київській області ОСОБА_3 , прокурора прокуратури Яготинського району Київської області ОСОБА_10 , ОСОБА_2 та слідчого суддю Яготинського районного суду Київської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, який не може перевищувати шістдесяти днів, визначити до 1 квітня 2014 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Київської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1