Справа 288/55/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2026 року . селище Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в селищі Попільня Житомирської області клопотання прокурора про відвід судді ОСОБА_3 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000151 від 07.10.2025 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

що обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Попільнянського районного суду Житомирської області ОСОБА_3 перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000151 від 07.10.2025 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

02 березня 2026 року в судовому засіданні прокурор Попільнянського відділу Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_5 заявив відвід судді Попільнянського районного суду Житомирської області ОСОБА_3 по справі за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, у зв`язку з винесенням суддею постанови про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_4 з аналогічного приводу та аналогічних обставин, під час яких ОСОБА_4 був визнаний винним.

Прокурор в судове засідання не з?явився, подав заяву про слухання без його участі, підтримав заявлене клопотання про відвід судді та просить його задовольнити.

Обвинувачений та потерпіла в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлені.

Захисник в судове засідання не з?явилася, подала клопотання про слухання без її участі, підтримала заявлене клопотання про відвід судді та незаперечує щодо його задоволення.

Суд, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що суддею ОСОБА_3 ухвалено постанову відносно ОСОБА_4 за частиною 4 статті 85 КУпАП та визнано його винуватим у вчиненні даного адміністративного правопорушення та призначено покарання у виді штрафу в розмірі 340 гривень, з конфіскацією знарядь лову сітки в кількості 6 штук, розміром L довжина-200 м., h висота -1,0 м. з діаметром вічка 30 мм., гумового човна надувного «Grif Boat» в кількості 1 штуки та незаконно добутих водних живих ресурсів. При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддею ОСОБА_3 досліджувалися докази по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_4 за ч.4 ст.85 КУпАП, що стосується одних і тих самих обставин.

Згідно з вимогами статті 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Тобто, довіра до суду є запорукою того, що судове рішення буде сприйняте, як законне та справедливе.

Важливою процесуальною гарантією реалізації права кожної людини на справедливий судовий розгляд незалежним і безстороннім судом у кримінальному провадженні України є інститут відводів (самовідводів) професійних суддів і присяжних, який являє собою сукупність процесуальних норм, що передбачають ініціювання та вирішення питання про недопущення судді до участі або усунення його від участі в кримінальному провадженні за наявності обставин, що виключають таку участь.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п. 26).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Згідно практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09 листопада 2006 року у справі «Білуга проти України», від 28.10.98. у справі «Ветштан проти Швейцарії», тощо), важливим питанням є довіра, яку суди мають вселяти у громадськість в демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, має брати самовідвід або бути відведений.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 55 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя зобов`язаний своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Частиною першою та другою статті 80 КПК України визначено, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Згідно частини другої статті 82 КПК України, у разі задоволення заяви про відвід (самовідвід) судді, який здійснює провадження одноособово, справа розглядається в тому самому судді іншим суддею.

Інститут відводу має важливе значення для реалізації демократичних принципів судового процесу, сприяє ефективному розгляду справи і забезпечує правильне вирішення справи.

Норма про відвід (самовідвід) гарантує неупередженість у здійсненні правосуддя, запобігає можливості скасування рішень за мотивами незаконності складу суду, заінтересованості певних суб`єктів, що з`ясувалися під час перевірки справи вищестоящими інстанціями.

З метою виключення сумніву щодо об`єктивного, безстороннього розгляду справи та для забезпечення умов, за яких у будь-кого не виникало б сумнівів щодо розгляду справи безстороннім та неупередженим судом, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для задоволення клопотання про відвід судді у даній справі.

Керуючись статтями 75, 76, 80-82, 369, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про відвід судді ОСОБА_3 задовольнити.

Відвести суддю Попільнянського районного суду Житомирської області ОСОБА_3 від розгляду кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000151 від 07.10.2025 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

Передати справу до канцелярії Попільнянського районного суду Житомирської області для визначення іншого судді - для розгляду справи у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1