Справа № 368/364/26
УХВАЛА

Іменем України

"09" березня 2026 р. Слідчий суддя Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , сторони кримінального провадження слідчої ОСОБА_3 , розглянувши клопотання старшої слідчої СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області майора поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000358 від 04.03.2026 р. з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 246 КК України про арешт тимчасово вилученого майна, -

ВСТАНОВИВ:

05 березня 2026 року старша слідча СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області капітан поліції ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000358 від 04.03.2026 р. з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 246 КК України.

Дане клопотання обґрунтовано тим, що 03.03.2026 до ВП №1 (Кагарлик) Обухівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від працівників СРПП ВП №1 Обухівського РУП позивний БРАС 320 про те, що ними під час здійснення патрулювання в м. Ржищів Київської області поблизу вул. Богдана Хмельницького в яружній місцевості було виявлено гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , який здійснив незаконну порубку чотирьох дерев породи "Верба".

03.03.2026 року у присутності двох понятих на земельній ділянці поряд з вулицею Богдана Хмельницького в м. Ржищів Київської області з географічними координатами 49,93193330, 31,0440090 та 49,9316680, 31, 0444380 (відповідно додатку Google maps) проведено огляд місця події, в ході якого виявлено сухі пошкоджені паразитом спиляні пеньки дерев породи Верба в кількості чотирьох штук з діаметром: пень № 1 розміром 65x47см.; пень № 2 розміром 50x33 см.; пень № 3 розміром 48x50 см; пень № 4 розміром 60x42 см.

На кожному виявленому пеньку наявні сліди механічного відокремлення.

Також 03.03.2026 на вказаній земельній ділянці було виявлено та вилучено бензинову пилку в корпусі чорного кольору марки «Дніпро-М» модель DSG 69 Н, власником якої являється ОСОБА_4 , житель АДРЕСА_1 .

Виявлена та вилучена бензинова пилка в корпусі чорного кольору марки Дніпро-М» модель DSG 69 Н визнана речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження речового доказу.

Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Як передбачено у ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1)збереження речових доказів;

2)спеціальної конфіскації;

3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. З ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права і обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна, які виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення у кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, підозру у тональному провадженні № 0000358 на даний час не оголошено нікому.

Згідно ч. 3 ст. 244 КПК України, клопотання розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, не пізніше п`яти днів із дня його надходження до суду.

Особа, яка подала клопотання, повідомляється про місце та час його розгляду, проте її неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, крім випадків, коли її участь визнана слідчим суддею обов`язковою.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження вказаного майна з метою збереження речових доказів, необхідно накласти арешт на вилучену бензинову пилку в корпусі чорного кольору марки «Дніпро-М» модель DSG 69 Н.

Крім того, майно, на яке буде накладено арешт, має суттєве значення для встановлення важливих обставин вчинення кримінального правопорушення після проведення відповідних експертиз та являється речовим доказом в даному кримінальному провадженні.

Враховуючи неможливість подання клопотання до слідчого судді в передбачений ст.. 171 КПК України строк у зв`язку з великим навантаженням в роботі та дією воєнного стану в Україні, зазначений строк на звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, пропущений із поважних причин.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду. Заяв та клопотань не надходило.

Прокурор Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду. Заяв та клопотань не надходило.

Старша слідча Обухівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 в судовому засідання клопотання підтримала та просила клопотання задовольнити.

Слідчий суддя, заслухавши слідчу ОСОБА_3 , перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення.

Судовим розглядом встановлено, що 03.03.2026 до ВП №1 (Кагарлик) Обухівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від працівників СРПП ВП №1 Обухівського РУП позивний БРАС 320 про те, що ними під час здійснення патрулювання в м. Ржищів Київської області поблизу вул. Богдана Хмельницького в яружній місцевості було виявлено гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , який здійснив незаконну порубку чотирьох дерев породи "Верба".

03.03.2026 року у присутності двох понятих на земельній ділянці поряд з вулицею Богдана Хмельницького в м. Ржищів Київської області з географічними координатами 49,93193330, 31,0440090 та 49,9316680, 31, 0444380 (відповідно додатку Google maps) проведено огляд місця події, в ході якого виявлено сухі пошкоджені паразитом спиляні пеньки дерев породи Верба в кількості чотирьох штук з діаметром: пень № 1 розміром 65x47см.; пень № 2 розміром 50x33 см.; пень № 3 розміром 48x50 см; пень № 4 розміром 60x42 см.

На кожному виявленому пеньку наявні сліди механічного відокремлення.

Також 03.03.2026 на вказаній земельній ділянці було виявлено та вилучено бензинову пилку в корпусі чорного кольору марки «Дніпро-М» модель DSG 69 Н, власником якої являється ОСОБА_4 , житель АДРЕСА_1 .

За даним фактом відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате кримінальне провадження № 0000358 від 04.03.2026 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

04.03.2026 вказану річ визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, про то винесено відповідну постанову.

Так, арешт майна - це один із заходів забезпечення кримінального провадження, суть якого полягає у тимчасовому позбавленні підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Арешт майна носить тимчасовий характер, оскільки остаточне рішення про те, що належить вчинити з майном, яке арештоване, буде вирішено судом при ухваленні вироку (ст. 368 КПК).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно зі ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні. підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Слідчою в поданому клопотанні доведено, що з метою виконання завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України, в тому числі проведення необхідних судових експертиз із майном, а також запобігання подальшого використання та розпорядження майном з боку їх власників та інших третіх осіб, які можуть заявити право вимоги на нього, зокрема відчуження, зміни, спотворення, знищення рухомого майна, яке є речовими доказами у кримінальному провадженні, а саме є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

Слідчий суддя вважає про необхідність накладення арешту на бензопилу марки «Дніпро-М» модель DSG 69 Н, оскільки в матеріалах справи достатньо даних про те, що даний речовий доказ містить на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, що мають істотне значення для кримінального провадження.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

З врахуванням вищенаведеного приходжу до висновку,щодо наявності достатніх підстав вважати, що майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України (предмети,були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій), а відтак накладення арешту на майно, яке визнано речовими доказами в кримінальному провадженні, є необхідним для їх збереження, проведення відповідних слідчих дій та експертних досліджень, а тому приходжу до висновку щодо необхідності задоволення клопотання.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.. ст.. 167, 170-175, 309, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання старшої слідчої СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити частково.

Поновити у кримінальному провадженні № 0000358 від 04.03.2026 строк на звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, як такий, що пропущений із поважних причин.

Накласти арешт на виявлену та вилучену 03.03.2026 під час проведення огляду місця події на земельній ділянці в м. Ржищів Обухівського району Київської області, а саме: на бензинову пилку в корпусі чорного кольору марки «Дніпро-М» модель DSG 69 Н власником якої являється ОСОБА_4 , житель АДРЕСА_1 ( НОМЕР_1 ), яка визнана речовим доказом.

Речовий доказ: бензинову пилку в корпусі чорного кольору марки «Дніпро-М» модель DSG 69 Н - визначити місце зберігання в кімнаті зберігання речових доказів Обухівського РУП ГУ НП в Київській області, що розташоване за адресою: Київська область, м. Обухів, вул. Київська, 22.

Ухвала підлягає негайному виконанню старшою слідчою СВ Обухівського РУП ГУ НП в Київській області капітаном поліції ОСОБА_3 .

Про виконання ухвали суду направити повідомлення слідчому судді.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя : ОСОБА_1