Справа № 643/3869/26
Провадження № 1-кс/643/1926/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.03.2026 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурор Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні № 0000289 від 27.01.2026за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей, працюючого у КП «ХТМ» на посаді заступника технічного директора, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , -

встановив:

Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення у якому 27.01.2026 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000289 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 26.01.2026 року приблизно о 12:59 ОСОБА_5 , перебуваючи у стані наркотичного сп`яніння, керуючи технічно справним автомобілем «Skoda Superb», р.н. НОМЕР_1 , рухався по вул. Гвардійців-Широнінців у напрямку від вул. Салтівське Шосе у бік просп. Ювілейного в місті Харкові.

Наближаючись до регульованого пішохідного переходу, який розташований неподалік буд. № 7 по вул. Гвардійців-Широнінців, в місті Харкові, ОСОБА_5 , діючи необережно, не зупинився при увімкненні для нього забороняючого червоного сигналу світлофора, продовжив перетинати зазначений пішохідний перехід, не надавши при цьому дорогу пішоходу ОСОБА_8 , який рухався по зебрі зліва на право по напрямку руху автомобіля «Skoda Superb», р.н. НОМЕР_1 , на зелений сигнал світлофора для пішоходів. Своїми діями ОСОБА_5 порушив вимоги п.п. 2,9а), 8.7.3е) та 8.10 Правил дорожнього руху України, згідно з якими:

- п. 2.9а) «Водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння або перебуваючи під впливом наркотичних чи токсичних речовин»

- п. 8.7.3 Сигнали світлофора мають значення:

е) червоний сигнал, у тому числі миготливий, або два червоних миготливих сигнали забороняють рух»;

- п. 8.10 «У разі подання світлофором (крім реверсивного) або регулювальником сигналу, що забороняє рух, водії повинні зупинитися перед дорожньою розміткою 1.12 (стоп-лінія), дорожнім знаком 5.62 "Місце зупинки", якщо їх немає - не ближче 10 м до найближчої рейки перед залізничним переїздом, перед світлофором, пішохідним переходом, а якщо і вони відсутні та в усіх інших випадках - перед перехрещуванню проїзною частиною, не створюючи перешкод для руху пішоходів».

Водій ОСОБА_5 скоїв наїзд на пішохода ОСОБА_8 , внаслідок чого ОСОБА_8 отримав тілесні ушкодження.

Згідно з висновком судово-медичної експертизи № 12-14/108-А/26 від 24.02.2026, ОСОБА_8 спричинено комплекс ушкоджень, який включає в себе тупу черепно-мозкову травму у вигляді забою головного мозку із контузійним вогнищем в передніх відділах лівої лобної частки, перелому лівої тім?яної та лівої скроневої кісток з розповсюдженням на лобну кістку (внутрішню стінку фронтальної пазухи зліва верхню та зовнішню стінки лівої орбіти, дна лівої орбіти, верхню стінку правої орбіти) та лицьовий скелет з переломом верхньої щелепи справа та лінійним переломом лобного відростка лівої виличної кістки, що ускладнилася скупченням вільного повітря у порожнині черепа (пневмоцефалія), із наявністю забитої рани надбрівної та лобної ділянки справа із синцем в правій навколоочневій ділянці (параорбітальна гематома); тупу травму хребта у вигляді закритого компресійного крайового перелому переднє-нижнього краю тіла шостого шийного хребця (С6); тупу травму тазу у вигляді закритого багатоуламкового перелому обох гілок лівої лобкової кістки та лінійного перелому лівої сідничної кістки зі зміщенням, а також багатоуламкового перелому крила правої клубової кістки зі зміщенням допереду, що має місце у ОСОБА_8 , належить до категорії тяжких тілесних ушкоджень.

Згідно з висновком судової автотехнічної експертизи № СЕ-19/121-26/4398-ІТ від 20.02.2026 у даній дорожній обстановці в діях водія автомобіля «Skoda Superb», р.н. НОМЕР_1 , ОСОБА_5 вбачаються невідповідності вимогам п. п. 8.7.3 е) та 8.10 Правил дорожнього руху України, які з технічної точки зору знаходились у причинному зв`язку з ДТП.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України, тобто у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом у стані наркотичного сп`яніння, що спричинило потерпілому ОСОБА_8 тяжкі тілесні ушкодження.

26.02.2026 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України.

Сторона обвинувачення зазначає, що існує ризик, передбачений п.п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, що вказують на те, що підозрюваний з метою уникнення покарання за вчинене кримінальне правопорушення може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а тому є необхідність застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задоволити з підстав, у ньому наведених.

Захисник у судовому засіданні виступив з промовою, в якій не навів доводів, спрямованих на спростування аргументів клопотання сторони обвинувачення.

Підозрюваний у судовому засіданні позицію свого захисника підтримав, доповнень не мав.

Заслухавши прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Згідно із ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Всі інші питання, фактичні обставини кримінального провадження, питання винуватості чи не винуватості в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.

Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно із ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, слідчий суддя на підставі наданих сторонами матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, що стосуються тяжкості покарання та вагомості доказів вчинення кримінального правопорушення, особи підозрюваного тощо.

Надані стороною обвинувачення докази та матеріали кримінального провадження свідчать про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1КК України, та наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

За змістом ст. 131 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Водночас, обов`язковою умовою для застосування запобіжного заходу має бути доведеність сукупності обставин, визначених ч. 1 ст. 194 КПК України, яка вимагає від прокурора довести не лише наявність обґрунтованої підозри, а й надати докази на підтвердження підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, на які посилається прокурор у клопотання та обґрунтувати недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, вказаним у клопотанні.

Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного і органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Надані до матеріалів клопотання докази, з огляду на практику Європейського суду з прав людини, можна вважати такими, що достатньо обґрунтовують підозру ОСОБА_5 на даному етапі розслідування. Також не можна виключити заявлений стороною обвинувачення ризик переховування від органів досудового розслідування або суду з метою уникнення покарання за вчинене кримінальне правопорушення.

Однак навіть враховуючи те, що в семантичному значенні ризик означає можливість виникнення та вірогідні масштаби наслідків негативного впливу протягом певного часу, слідчий суддя повинен провести оцінку таких ризиків чи ризику в кожному окремому випадку.

Разом з тим в наданих слідчому судді матеріалах клопотання сторони обвинувачення не міститься жодного доказу на підтвердження реального, а не потенційного ризику переховування підозрюваним від органів досудового розслідування або суду з метою уникнення покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення.

Нормою ч. 1 ст. 178 КПК України врегламентовано, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, і зокрема міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини, наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання, репутацію підозрюваного, його майновий стан, наявність незнятих чи непогашених судимостей у підозрюваного.

В судовому засіданні встановлено, що на сьогоднішній день стан здоров`я потерпілого задовільний, він виписаний з лікувального закладу та перебуває вдома, всі витрати, пов`язані з лікуванням та подальшим відновленням здоров`я потерпілого, підозрюваний взяв на себе, підтримує комунікацію з потерпілим.

Також встановлено, що на даний час в матеріалах кримінального провадження мають місце розбіжності в даних щодо швидкості руху транспортного засобу, зазначених у показах більшості свідків та експертному висновку. Таку розбіжність сторона обвинувачення пояснила тим, що досудове розслідування наразі лише розпочато, будуть проведені всі необхідні слідчі та процесуальні дії, в тому числі для перевірки всіх обставин події.

Нормою ч. 4 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до встановлених в судовому засіданні обставин, підозрюваний одружений, дружина на даний час не працює, оскільки в сім`ї виховуються двоє малолітніх дітей, відтак матеріальне забезпечення сім`ї повністю покладене на підозрюваного.

Підозрюваний офіційно працевлаштований, займає керівну посаду в комунальному підприємстві, яке має важливе значення для забезпечення благоустрою Харківської міської територіальної громади. На роботі ОСОБА_5 характеризується позитивно, про що в матеріалах клопотання наявний відповідний документ.

При розгляді матеріалів клопотання слідчий суддя також враховує, що метою застави має бути забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і попередження настання встановленого у кримінальному провадженні ризику, а не штрафна чи каральна функції.

Таким чином, слідчий суддя, враховуючи конкретні обставини інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, майнового стану підозрюваного, сімейного стану та сімейних обставин, елементів об`єктивної сторони складу інкримінованого кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, з метою виконання завдань кримінального провадження, дотримання загальних засад кримінального провадження, з метою застосування до особи належної правової процедури, вважає за необхідне клопотання задоволити, при цьому визначити ОСОБА_5 заставу у вигляді 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 66 560,00 грн, оскільки застава саме в такому розмірі буде достатньою для гарантування виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірною для нього.

Відповідно до ч. 3 ст. 182 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 176, 177, 182, 193-194, 196, 198, 206, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 66 560 (шістдесят шість тисяч п`ятсот шістдесят) гривень 00 копійок, які необхідно внести на депозитний рахунок № UA0006674, отримувач: ТУ ДСА України у Харківській області, код отримувача: 26281249, банк отримувача: Державна казначейська служба України м. Київ, МФО отримувача: 820172, призначення платежу: застава згідно ухвали слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова від 02.03.2026 у справі № 643/3869/26 (провадження 1-кс/643/1926/26) відносно ОСОБА_5 .

Підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою та зі встановленою періодичністю;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 26.04.2025 включно.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу; при цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень; застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 04.03.2026 о 15:10.

Слідчий суддя ОСОБА_1