Справа №295/7739/26
УХВАЛА

(про арешт майна)

06.05.2026 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД Житомирськтго РУП №1 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000201 від 03.05.2026 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на металевий чотирьохгранний прут довжиною близько 1 м. порожній в середині, змив з нього, сліди відбитку взуття, змив з касового апарату, з метою забезпечення збереження речових доказів з позбавленням права на відчуження, користування та розпорядження.

Дізнавач в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що СД Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000201 від 03.05.2026 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 03.05.2026 близько 04 години 02 хвилини за адресою: м. Житомир, просп. Миру 61, невідома особа, шляхом розбиття віконного скла, проникла до приміщення магазину «VAPE SHOP Smoke street», де таємно викрала з касового апарату грошові кошти в сумі 1500 грн. (ЄО 15054).

03.05.2026 у приміщенні магазину «Smoke street» було проведено огляд місця події, в ході якого було виявлено та вилучено до Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області металевий чотирьохгранний прут довжиною близько 1 м. порожній в середині, а також змив з нього, який зроблений за допомогою дистильованої води та дерев`яного аплікатора, сліди відбитку взуття, змив з касового апарату, який зроблений за допомогою дистильованої води та дерев`яного аплікатора.

Постановою про визнання предмету речовим доказом від 04.05.2026 року вищевказані речі було визнано речовим доказом.

Згідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170, ст. 98 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та достатність доказів, що вказують на його вчинення; правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З огляду на завдання арешту майна, враховуючи, що вищевказані речі є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, і могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, які можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні, тому з метою збереження речових доказів для проведення повного, всебічного, об`єктивного розслідування, а також проведення необхідних експертиз, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на металевий чотирьохгранний прут довжиною близько 1 м. порожній в середині, змив з нього, сліди відбитку взуття, змив з касового апарату.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника та користувачів можливості відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1