Справа № 199/3544/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2026 року місто Дніпро

Слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

розглянувши скаргу представника заявника АТ КБ «ПРИВАТБАНК» за довіреністю ОСОБА_3 (далі скорочено - Представник заявника) на бездіяльність посадових осіб ВП № 1 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та клопотання Представника заявника про поновлення пропущений процесуальний строк на звернення до суду на оскарження бездіяльності уповноваженої особи ВП № 1 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

Суть скарги до слідчого судді.

24.03.2026 року до Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпра надійшла скарга Представника заявника АТ КБ «ПРИВАТБАНК» за довіреністю на бездіяльність посадових осіб ВП № 1 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

Разом з клопотанням Представник заявника звернувся до суду із заявою про поновлення пропущений процесуальний строк на звернення до суду на оскарження бездіяльності уповноваженої особи ВП № 1 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вирішення слідчим суддею заяви про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з скаргою.

Статтею 304 КПК України у частині 1 встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії. Обмеження процесуальних строків на оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора спрямоване на забезпечення принципу верховенства права, а точніше, одного з його елементів - принципу правової визначеності.

Європейський Суд з прав людини у багатьох рішеннях щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Слідчий суддя зазначає, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді (ч. 1 ст. 117 КПК України). Вирішення питання про поважність причин пропущення строку покладається на розсуд слідчого судді. В загальному, поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах установленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу.

Представник заявника зазначив про обставини, які перешкодили подати скаргу вчасно, тому слідчий суддя констатує наявність поважних причин для поновлення строку.

Узагальнені доводи скарги до слідчого судді.

Свої доводи Представник заявника обґрунтовує тим що (мовою оригіналу) «…12 лютого 2026 року АТ КБ «ПриватБанк» (далі Банк) засобами поштового зв`язку ПАТ "Укрпошта" було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення за фактом незаконного заволодіння грошовими коштами Банку після смерті клієнта ОСОБА_4 , ІПН НОМЕР_1 .

03.11.2024 р. в 22.38 год., після смерті ОСОБА_5 , в платіжній системі "Приват24", під логіном НОМЕР_2 фінансового номеру телефону померлого ОСОБА_5 , з використанням мобільного пристрою M2007J20CG|POCO, ІМЕІ НОМЕР_3 , з IP адреси НОМЕР_4 , з картки "Універсальна GOLD 55 днів" № НОМЕР_5 (реф. SAMDN2923), згідно виписки були переведені кошти в сумі 15,965 грн. ( з урахуванням комісії 465 грн.) на карту НОМЕР_6 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ІПН НОМЕР_7 , з призначенням платежу: " ПЕРЕКАЗ ВЛАСНИХ КОШТІВ. НА ПОХОРОНИ 140858863(С КАРТИ 403822 НА КАРТУ 516574)"

Дочка померлого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_8 , зареєстрована М. ДНІПРО, ВУЛ. ПАРНИКОВА, Б. 4, пояснила, що після смерті батька ОСОБА_5 , який помер близько 21.00 год. 03.11.2024 р., знаючи пароль входу в його "Приват 24" перевела на карту свого співмешканця ОСОБА_8 кошти в сумі 15500 грн. на похорони батька.

Вказаними діями Банку завдано матеріальної шкоду на суму 15,965 грн.

18.02.2026 року заява про скоєння злочину, згідно трекінгу Укрпошти № 334 була доставлена до відділу поліції № 1 Дніпровського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, за адресою: 49083 м. Дніпро вул. Новоселівська, 17. Однак на момент подання цієї скарги, відомості про вказане кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) внесено не було, витяг з ЄРДР Банку не надано.

11.03.2026 року в черговій частині відділу поліції № 1 за тел. 099-050-14-19, повідомили , що матеріали за заявою ПриватБанку, відносно зняття коштів з картки клієнта ОСОБА_5 за номером 1686 від 19.02.2026 року списані без порушення кримінальної справи.

17.03.2026 заявник ОСОБА_3 , за довіреністю в інтересах АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи ВП № 1 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, на підставі заяви про вчинення кримінального правопорушення від 12.02.2026. Оскільки на момент подання скарги, не дивлячись на наявні ознаки злочину, вказані в заяві банку №Е.00.0.0.0/3-260212/113708 від 12.02.2026 р. передбаченого ст. 185 КК України, у порушення вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, відомості про вказане кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) внесено не було, витяг з ЄРДР Банку не надано…».

Участь сторін у розгляді.

Заявник та її Представник, прокурор у судове засідання не прибули.

Представник заявника у заяві до суду просив скаргу розглядати без його участі.

Слідчий суддя враховує, що Представник заявника, прокурор були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду скарги у судовому засіданні як судовою повісткою про виклик до суду так і спрямуванням на відповідну електронну пошту учасників судового розгляду ухвали суду про відкриття провадження.

У той же час у контексті розгляду цього питання, слідчий суддя враховує, що у рішенні Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) "Надточій проти України" від 15 травня 2008 р. зазначено, що справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

У ч. 3 ст. 306 КПК зазначено, що відсутність слідчого або прокурора в судовому засіданні не є перешкодою для розгляду скарги, а тому, зважаючи на рівність процесуальних можливостей сторін у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку, що відсутність прокурора, слідчого у судовому засіданні не є перешкодою для прийняття слідчим суддею відповідного процесуального рішення.

Мотиви слідчого судді.

Вивчивши та дослідивши доводи, викладені у скарзі слідчий суддя вважає, що скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 та від 24 квітня 2019 року у справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Відповідно до п. 1.10 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 25.04.2013, реєстраторами реєстру є прокурори, слідчі органів прокуратури, внутрішніх справ, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства та органів державного бюро розслідувань. Підпунктом 1) пункту 3.1 цього ж положення визначено строки внесення відомостей до Реєстру, згідно якого заяву, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення вносять до реєстру у термін, визначений ч. 1 ст. 214 КПК України.

Згідно ч. 4 ст. 214 КПК України визначено обов`язок щодо прийняття та реєстрації заяв чи повідомлень про кримінальне правопорушення слідчим, прокурором, іншою службовою особою, уповноваженою на прийняття та реєстрацію таких заяв та повідомлень.

Бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, виходячи зі змісту п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути предметом оскарження слідчому судді з моменту отримання прокурором заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, що розпочинає досудове провадження і до моменту закінчення досудового розслідування.

Частиною 4 ст. 214 КПК України встановлено, що відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до п. 1 розд. ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ 8.02.2019 №100, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 5.03.2019 за №223/33194, прийняття заяв (повідомлень) незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника здійснює цілодобово, безперервно та невідкладно орган (підрозділ) поліції, до якого надійшла така інформація. Заяви (повідомлення) можуть бути усні або письмові: усні заяви (повідомлення) від осіб уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції або інший поліцейський, до повноважень якого це належить, вносить до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію.

Відповідно до п.1.10 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 25.04.2013, реєстраторами реєстру є прокурори, слідчі органів прокуратури, внутрішніх справ, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства та органів державного бюро розслідувань. Підпунктом 1) пункту 3.1 цього ж положення визначено строки внесення відомостей до Реєстру, згідно якого заяву, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення вносять до реєстру у термін, визначений ч.1 ст. 214 КПК України.

Згаданий обов`язок слідчого не вимагає оцінки ним такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчий суддя також не уповноважений оцінювати фактичні обставини, зазначені у повідомленні скаржника, з огляду на стадію кримінального провадження.

Втім, слідчий суддя зазначає, що КПК України не передбачено іншого процесуального реагування на повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, окрім як внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у строки, визначені ч. 1 ст. 214 КПК України.

Звісно, таке звернення до органу досудового розслідування повинне бути заявою чи повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, щоби в слідчого виник обов`язок внести відомості до ЄРДР.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Такі ж висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), у якій зазначено: «... слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

В постанові від 20 квітня 2023 року у справі № 373/18/23 Верховний Суд вказав, що системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК України.

При цьому, нормами кримінального процесуального законодавства передбачено, які саме діяння є правопорушеннями (злочинами), в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше. Разом з цим, передбачено необхідність попередньої оцінки слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення. У випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать про ознаки певного кримінального правопорушення, то є підстави вважати таку заяву чи повідомлення саме заявою чи повідомленням про кримінальне правопорушення, і тільки такі заяви і повідомлення повинні вноситись до ЄРДР за відповідною правовою кваліфікацією. Якщо ж у повідомленнях чи заявах таких ознак немає, то вони не можуть вважатись такими, які підлягають обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, слідчий суддя враховує, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацією про його обставини, втім, таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення. Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

Окрім цього, слідчій суддя за результатами розгляду скарги може прийняти одне із рішень, передбачених ч. 2 ст. 307 КПК України, зокрема, зобов`язати вчинити певну дію.

Проте, лише в особи, що має повноваження вносити відомості до ЄРДР, є дискреції зазначити попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 5 частини 5 ст. 214 КПК України).

Водночас, слід зазначити, що встановлення всіх обставин, що можуть свідчити про факт вчинення кримінальних правопорушень та містити ознаки, зазначеного в заяві складу кримінальних правопорушень, здійснюється органом досудового розслідування після внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

У разі ж встановлення відсутності події кримінального правопорушення або відсутності у діях осіб ознак складу кримінального правопорушення, КПК України передбачає можливість закриття кримінального провадження (пункти 1, 2 ч. 1 ст. 284 КПК).

Відповідно до ч. 1 ст. 36, ч. 5 ст. 40, ч. 4 ст. 40-1 КПК України прокурор, слідчий та дізнавач, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно постанови Верховного Суду колегії суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду від 26 березня 2025 року, справа № 535/511/20, сталою судовою практикою, визначено, що перевірити наявність або відсутність кваліфікуючої ознаки, як і складу злочину в цілому, можливо лише за результатом збирання доказів та їх оцінки під час досудового розслідування та судового розгляду.

Слідчим суддею встановлено, що Представник заявника, уповноважений представляти інтереси АТ КБ «ПРИВАТБАНК» за довіреністю, звернувся з цією скаргою на бездіяльність посадових осіб ВП № 1 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Станом на 24 березня 2026 року (на час звернення з скаргою до суду) відомості до ЄРДР не внесені, досудове розслідування не розпочато, витяг з ЄРДР не наданий.

Жодної відповіді від органів поліції не надходило.

Відповідно до п. 17) ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий - службова особа органу Національної поліції, органу безпеки, органу Державного бюро розслідувань, органу Бюро економічної безпеки України, Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.

Тому, с огляду на положення ч. 1 ст. 214 КПК України, законодавець зобов`язує слідчого, прокурора, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

При чому, законодавець, відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, визначив імперативно,

- коло осіб 1) слідчого та прокурор,

- 2) строк виконання ними - невідкладно, але не пізніше 24 годин,

3) джерело отримання відомостей, а саме: після подання заяви; повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, обов`язок внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Слідчий суддя звертає увагу, що якщо законодавець не визначає у ч. 1 ст. 214 КПК України або іншої статті КПК України коло осіб, які можуть звернутися з повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, тому слідує висновок, що такою особою може бути будь-яка фізична особа.

Слідчий суддя зазначає, що ч. 1 ст. 214 КПК України є імперативною нормою права нормою, що виражає у категоричних розпорядженнях держави чітко позначені дії і не допускає ніяких відхилень від вичерпного переліку прав і обов`язків суб`єктів, в тому числі за домовленістю останніх, тобто, прямо наказують правила поведінки.

Скаржник в розумінні ч. 1 ст. 214 КПК України є особою, яка звернулася з повідомленням про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора як бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

З огляду на те, що Представник заявника звернувся з повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, тому він є заявником і має повноваження, відповідно до п. 1 ч. 1 статті 303 КПК України, звернутися до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Підстави для повернення скарги Представнику заявника чи відмови у відкритті провадження не встановлені, оскільки протилежне в даному випадку може розцінюватись як обмеження особи до доступу до правосуддя та нехтування його конституційним правом на оскарження.

На підставі викладеного, враховуючи той факт, що заява Представника заявника містить відомості щодо ознак складу злочину, яка була подана до органу досудового розслідування, але по ній не було внесено відомостей до ЄРДР, слідчий суддя вбачає підстави для задоволення скарги на бездіяльність в частині зобов`язання уповноважених посадових осіб слідчого слідчого відділу ВП № 1 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровської областівнести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення на підставі заяви Представника заявника за довіреністю ОСОБА_3 .

Керуючись ст. 303-306, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Задовольнити скаргу представника заявника АТ КБ «ПРИВАТБАНК» за довіреністю ОСОБА_3 .

Зобов`язати уповноважених посадових осіб слідчого слідчого відділу ВП № 1 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровської областівнести до Єдиного реєстру досудового розслідування відомості про вчинення кримінального правопорушення на підставі заяви про скоєння злочину від 12.02.2026, яку отримановідділом поліції № 1 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровської області.

Уповноваженій особівідділу поліції № 1 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровської області надати представнику заявника АТ КБ «ПРИВАТБАНК» за довіреністю ОСОБА_3 витяг з Єдиного реєстру досудового розслідування.

Копію ухвали для виконання направити відділу поліції № 1 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровської області, для відома ОСОБА_3 , прокурору та керівнику слідчого відділу.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

26.03.2026