УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2025 року, слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000047, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 04.09.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28 ч.3 ст.212, ч.3 ст.212 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

17 листопада 2025 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000047, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 04.09.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28 ч.3 ст.212, ч.3 ст.212 КК України, вилучене під час обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , який проведено 13.11.2025 на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 16.10.2025 по справі № 761/43650/25, провадження № 1-кс/761/27824/2025, а саме: ноутбук в корпусі сірого кольору марки «HP» модель HQ-TRE 71025, № 8СG81252ND, який має пошкодження з ліва замка закриття кришки, який належить ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000047 від 05.09.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 212 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи Державного підприємства «Науково-Виробниче Об`єднання «Павлоградський Хімічний Завод» (), ТОВ «Весам» (), ТОВ «Лібра Стар» (), ТОВ «Лавмір» (), ТОВ «Бис-Марк» (), ТОВ «Мортон Груп» (), ТОВ «Компанія «Металгрупінвест» (), діючи умисно, з метою особистого збагачення, за попередньою змовою між собою та службовими особами інших підприємств, установ, організацій - постачальників робіт та послуг, дані яких станом на теперішній час не встановлені, в період 2022 - 2024 років, умисно ухилились від сплати податків шляхом декларування безтоварних господарських взаємовідносин з придбання товарів (робіт, послуг) між собою та по ланцюгам постачання від підприємств - «інструментів мінімізації» податкового навантаження, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах. За інформацією, отриманою під час аналізу даних, розміщених в АІС «ЄРПН» встановлено, що службові особи ТОВ «Весам» (), діючи умисно, з корисливих мотивів, у змові із службовими особами інших суб`єктів господарювання, отримуючи, в період 2022-2024 років, грошові кошти від ДП «НВО «Павлоградський Хімічний Завод» за виконання робіт з будівництва дослідно-промислового об`єкта, а також за постачання товарно-матеріальних цінностей (виконання робіт, надання послуг), частину таких грошових коштів умисно перерахували на розрахункові рахунки підприємств транзитно-конвертаційних груп, які являються інструментами мінімізації податкових зобов`язань, і задіяні у протиправних схемах з безпідставного формування податкового кредиту з податку на додану вартість та надання податкової вигоди підприємствам реального сектору економіки, а саме шляхом оформлення фактично безтоварних операцій. Так, зокрема службові особи ТОВ «Весам» (), діючи за попередньою змовою із службовими особами вищевказаних товариств, отримавши, в період 2022 - 2024 років, від ДП «НВО «Павлоградський Хімічний Завод» грошові кошти у сумі 401 306,1 тис. грн. за виконання будівництва дослідно-промислового об`єкта, діючи на виконання обумовленого механізму мінімізації бази оподаткування за допомогою формування неправомірного податкового кредиту з податку на додану вартість по ланцюгу постачання, задекларували безтоварні фінансово-господарські взаємовідносини із наступними товариствами, що мають ознаки ризиковості: ТОВ «Лібра Стар» () на суму 6,8 млн. грн. ПДВ, ТОВ «Лавмір» () на суму 6,6 млн. грн. ПДВ, ТОВ «Бис-Марк» () на суму 5,4 млн. грн. ПДВ, ТОВ «Мортон Груп» () на суму 1,15 млн. грн. ПДВ, а також з ТОВ «Компанія «Металгрупінвест» (попередня назва «Стальінвестмир») (), яке ймовірно здійснювало реалізацію товарів за готівку поза межами податкового обліку, виписуючи в адресу ТОВ «Весам» лише документи на товар - на суму 9,4 млн. грн. ПДВ. Попередньо встановлено, що ТОВ «Лібра Стар», ТОВ «Лавмір» і ТОВ «Бис-Марк» входять до однієї транзитно-конвертаційної групи, що підтверджується спільною IP-адресою всіх трьох підприємств, спільними робітниками, єдиними юридичними адресами ТОВ «Лібра Стар» та ТОВ «Лавмір» та відсутність за юридичними адресами вказаних установ. Аналізом податкового кредиту та податкових зобов`язань встановлено відсутність придбання або пересортування (розбіжності в номенклатурі) товарно-матеріальних цінностей придбаних ТОВ «Лібра Стар», ТОВ «Лавмір», ТОВ «Бис-Марк», ТОВ «Мортон Груп» та ТОВ «Компанія «Металгрупінвест» («Стальінвестмир») від їх постачальників та начебто реалізованих надалі в адресу ТОВ «Весам». Крім того, за інформацією співробітників Департаменту детективів із стратегічного захисту економіки, встановлено факти нарощування податкового кредиту ТОВ «Лібра Стар», ТОВ «Лавмір», ТОВ «Бис-Марк» по ланцюгам постачання за рахунок декларування фактично безтоварних операцій поміж собою.

13.11.2025, в період часу з 14 год. 40 хв. до 16 год. 25 хв. старшим детективом підрозділу детективів ТУ БЕБ у Полтавській області ОСОБА_6 , на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 16.10.2025 по справі № 761/43650/25, провадження № 1-кс/761/27824/2025 проведено обшук квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка перебуває у користуванні ОСОБА_5 , в ході якого виявлено та в подальшому вилучено ноутбук в корпусі сірого кольору марки «HP».

Відтак, з метою забезпечення збереження речового доказу у кримінальному провадженні виникає необхідність здійснення його арешту відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України.

Прокурор у судове засідання, будучи належним чином повідомленим про дату та час судового засідання не прибув. Разом з тим, до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання про проведення судового засідання без його участі.

Представник власника майна та власник майна, будучи належним чином повідомленими про дату та час судового засідання не прибули.

Разом з тим, слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва вважає за необхідне проводити судове засідання без участі учасників кримінального провадженння.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно з ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, суд встановив, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000047 від 05.09.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 212 КК України.

13.11.2025, в період часу з 14 год. 40 хв. до 16 год. 25 хв. старшим детективом підрозділу детективів ТУ БЕБ у Полтавській області ОСОБА_6 , на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 16.10.2025 по справі № 761/43650/25, провадження № 1-кс/761/27824/2025 проведено обшук квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка перебуває у користуванні ОСОБА_5 , в ході якого виявлено та в подальшому вилучено ноутбук в корпусі сірого кольору марки «HP».

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за обставинами вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою забезпечення кримінального провадження та збереження вилученого майна, яке відповідає ознакам речових доказів згідно ст. 98 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту вказаного майна.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170-173, 309-310, 392-393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , який проведено 13.11.2025 на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 16.10.2025 по справі № 761/43650/25, провадження № 1-кс/761/27824/2025, а саме:

?ноутбук в корпусі сірого кольору марки «HP» модель HQ-TRE 71025, № 8СG81252ND, який має пошкодження з ліва замка закриття кришки, який належить ОСОБА_5 .

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1