Провадження № 1-кс/369/3527/25
У Х В А Л А

Іменем України

19 грудня 2025 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участі секретаря ОСОБА_2

слідчого ОСОБА_3

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 . про надання дозволу на проведення огляду в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000835 від 31.10.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 345 Кримінального Кодексу України, -

встановив:

До провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 погоджене з прокурором Києво-Святошинського відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 про надання дозволу на проведення огляду в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000835 від 18.12.2025року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 345 Кримінального Кодексу України.

Досудових розслідувань встановлено те, що 18.12.2025 за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив насильство відносно працівника правоохоронного органу ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заподіявши останньому удар рукою в область обличчя.

В ході проведення досудового розслідування, з метою фіксації слідів вчинення кримінального правопорушення та їх подальшого вилучення, 18.12.2025 в період часу з 04:20 по 04:40 за адресою: АДРЕСА_1 , в квартирі за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі добровільної згоди користувача приміщення (орендаря) ОСОБА_7 , проведено огляд місця події, в ході якого виявлено та вилучено:

- Змиви речовини бурого кольору з підлоги квартири, які поміщені до паперових конвертів «Національна поліція України»;

Вказані речі постановою слідчого визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Крім того, проведення вказаного огляду без ухвали слідчого судді було зумовлене тим, що зволікання могло спричинити тяжкі наслідки, які полягають у пошкодженні, псуванні чи переховуванні знаряддя злочину, тому на даний час виникла необхідність у отриманні передбаченого кримінальним процесуальним законом, дозволу слідчого судді.

Слідчий мав підстави для проникнення до вказаного володіння особи без ухвали слідчого судді, оскільки це зумовлено необхідністю проведення негайного огляду, з метою вилучення предметів чи інших речей для встановлення наявності слідів кримінального правопорушення та запобігання їх знищенню.

Стаття 30 Конституції України гарантує кожному недоторканність житла чи іншого володіння особи. Так, згідно із цією статтею не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду. У невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, можливий інший, встановлений законом, порядок проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду і обшуку.

Відповідно до ч. 1 ст. 233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

Згідно з ч. 3 цієї ж норми слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину.

На підставі вище наведеного, просили надати дозвіл на проведення огляду в кримінальному провадження № 0000835 від 18.12.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

У судовому засіданні прокурор та слідчий не з`явилися надали заяву в якій просили розглядати справу без їх участі.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 2 ст. 237 КПК України огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

У відповідності до ч.1 ст.234 КПК України, обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Відповідно до ч. 1ст. 13 КПК України не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим судовим рішенням, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті (ч. 1ст. 233 КПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 233 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення. У такому разі прокурор, слідчий, дізнавач за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися до слідчого судді із клопотанням про проведення обшуку.

Таким чином, в силу норм ч.3 ст.233 КПК України до постановлення ухвали слідчого судді слідчий може увійти до житла чи іншого володіння особи лише у таких невідкладних випадках: невідкладний випадок, пов`язаний із врятуванням життя людей та майна, невідкладний випадок, пов`язаний з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення.

Право на повагу до житла як складова права на приватність належить до основоположних прав людини, закріплених на національному та міжнародному рівнях. Конституційний Суд України в Рішенні від 31 травня 2011 року № 4-рп/2011 наголосив на тому, що гарантування кожному прав на повагу та недоторканність житла є не тільки конституційно-правовим обов`язком держави, а й дотриманням взятих Україною міжнародно-правових зобов`язань відповідно до положень Загальної декларації прав людини 1948 року, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року. Зазначені міжнародні акти згідно з ч.1 ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України.

Відповідно до ст. 12 Загальної декларації прав людини, ст. 8 Конвенції, п. 1 ст. 17 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права ніхто не може зазнавати безпідставного посягання на недоторканність свого житла. При здійсненні своїх прав і свобод кожна людина може зазнавати тільки таких обмежень, які встановлені законом виключно з метою забезпечення належного визнання і поваги до прав і свобод інших та забезпечення справедливих вимог моралі, громадського порядку і загального добробуту в демократичному суспільстві (п.2 ст.29 Загальної декларації прав людини).У згаданому Рішенні Конституційний Суд України також зазначив, що конституційна гарантія недоторканності житла не поширюється на випадки, коли суспільні інтереси вимагають правомірного обмеження прав людини, зокрема, для захисту прав і законних інтересів інших членів суспільства, а також задля запобігання кримінальним правопорушенням. Обмеження права особи на недоторканність житла, яке визначено в Конституції України і міжнародно-правових актах, за відповідних обставин, може визнаватися легітимним втручанням держави в права людини з метою забезпечення загального блага.

Приписи ст. 30 Конституції України гарантують кожному недоторканність житла. Не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду. У невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, можливий інший, встановлений законом, порядок проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду й обшуку.

Під час розгляду питання про надання дозволу на обшук у порядку ч. 3 ст. 233 вказаного Кодексу слідчий суддя, крім зазначених обставин, має перевірити, чи дійсно були наявні підстави для невідкладного проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді, деталізувати у своєму рішенні питання про необхідність проведення обшуку за невідкладних обставин та вилучення конкретних предметів. Недотримання таких стандартів ЄСПЛ сприймає як ситуацію, коли відсутність попереднього судового дозволу на проведення обшуку не була компенсована наявністю судового перегляду ех post facto (див., рішення в справі Tortladze v. Georgia (no. 42371/08, § 65, 18 березня 2021 року).

Слідчим суддею, у судовому засіданні, не було встановлено відомостей, які б беззаперечно свідчили, що надання дозволу на огляд становитиме особистий та надмірний тягар, тобто апріорі таке втручання не є свавільним, оскільки отримання дозволу на його проведення здійснено з дотриманням принципу законності та воно є пропорційним до тяжкості вчиненого правопорушення та відповідає справжнім інтересам суспільства.

Враховуючи викладені обставини те, що були достатні підстави вважати, що вчинено кримінальне правопорушення, та за встановлених обставин огляд був найбільш доцільним та ефективним способом виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, а також заходом, пропорційним втручанню в право володіння особи, водночас наявність ознак проведення обшуку судом не встановлено, суд дійшов висновку про те, що за умов, що склалися, у слідчого були наявні підстави для проникнення до володіння особи без ухвали слідчого судді як невідкладний випадок, пов`язаний із збереженням знаряддя злочину, який має значення для досудового розслідування та може бути доказом під час судового розгляду. А отже, вказаний огляд був проведений відповідно до вимог, передбачених законом, тому клопотання є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 233, 234,237, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 . про надання дозволу на проведення огляду в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000835 від 31.10.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 345 Кримінального Кодексу України задовольнити.

Надати дозвіл на проведення огляду квартири, розташованої за адерсою : АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання підозрюваного ОСОБА_5 , власником якого являється ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_1 ), який проводився в період часу з 04 год. 20 хв. по 04 год. 40 хв. 18.12.2025, в ході якого виявлено та вилучено : змиви речовини бурого кольору з підлоги квартири, які поміщені до паперових конвертів «Національна поліція України»

Ухвала слідчого судді в порядку ст. 309 КПК України оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Повний текст ухвали складено 23 грудня 2025 року о 12 годині 00 хвилин

Слідчий суддя ОСОБА_1