Справа № 716/2119/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.01.2026 місто Заставна Заставнівський районний суд Чернівецької області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000119 від 02.09.2025 відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Заставна Чернівецького району Чернівецької області, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не працюючого, одруженого, раніше судимого: 29.06.2024 Заставнівським районним судом Чернівецької області за ч.2 ст.289 КК України до позбавлення волі строком 5 років 6 місяців, звільненого ухвалою Сокирянського районного суду Чернівецької області на підставі ст.81-1 КК України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця міста Заставна Чернівецького району Чернівецької області, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не працюючого, одруженого, маючого на утриманні трьох неповнолітніх дітей, учасника бойових дій, не судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

обвинувачених у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.2 ст.113 КК України,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_7 ,

представника цивільного позивача ОСОБА_8 ,

захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

01.12.2025 до Заставнівського районного суду Чернівецької області надійшов затверджений обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 , ОСОБА_6 обвинувачених за ч.2 ст.28 ч.2 ст.113 КК України.

Ухвалою від 03.12.2025 року у кримінальному провадженні призначене підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні прокурор вважав за можливе призначити по кримінальному провадженню судовий розгляд.

Проти призначення кримінального провадження до судового розгляду інші учасники кримінального провадження не заперечували.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження щодо можливості призначення судового розгляду, дослідивши обвинувальний акт, суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду з наступних підстав.

Так, підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Заставнівському районному суду Чернівецької області.

Таким чином, у суду достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Крім цього, на стадії досудового розслідування потерпілою юридичною особою АТ «Укрзалізниця» пред`явлено цивільний позов до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

В підготовчому судовому засіданні представник АТ «Укрзалізниця» просила прийняти цивільний позов до провадження разом з кримінальним провадженням, адже до теперішнього часу шкода потерплій особі обвинуваченими не відшкодована.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження , які не заперечували проти прийняття цивільного позову до розгляду разом з кримінальним провадженням, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.2 ст.127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

За приписами статті 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. При цьому форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Ознайомившись з позовною заявою, суд приходить до висновку, що позовна заява відповідає вимогам статей 175-177 ЦПК України, підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні, а тому цивільний позов слід прийняти до розгляду з кримінальним провадженням, що відповідає вимогам ст.127 КПК України.

Цивільним позивачем у вказаному кримінальному провадженні має бути визнане Акціонерне Товариство «Українська залізниця», цивільними відповідачами ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , з усіма правами та обов`язками, передбаченими ст.ст.61, 62 КПК України, відповідно.

Крім того, в ході підготовчого провадження прокурором заявлено клопотання про продовження ОСОБА_6 , ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, адже, раніше обраний запобіжний захід спливає, а ризики, які існували для його обрання не зменшилися та не зникли.

Обвинувачені, їх захисники, представник цивільного позивача проти задоволення клопотання не заперечували.

Заслухавши думку у часників кримінального провадження з приводу клопотання прокурора, суд приходить до наступного.

Так, відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Метою тримання під вартою є, зокрема, запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення (п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Так, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 обвинувачуються у злочині, передбаченому ч.2 ст.113 КК України, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, який є особливо тяжким злочином проти основ національної безпеки, вчинений в умовах воєнного стану за який передбачене безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі, а тому, усвідомлюючи тяжкість покарання, що загрожує, у разі визнання винуватими, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 можуть переховуватися від суду, а також можуть продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, та вчинити інші кримінальні правопорушення.

Суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Про це неодноразово заявляв Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях («Ilijkov проти Болгарії», «Letellier проти Франції»).

Проте, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для тримання особи під вартою. Підстави для тримання особи під вартою мають оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Так, ОСОБА_5 у 2023 році засуджений за вчинення тяжкого кримінального правопорушення, наразі обґрунтовано підозрюється у вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення, що свідчить про його незадовільну репутацію, схильність до вчинення злочинів.

Обидва обвинувачені до затримання не навчалися, не працювали, стійких соціальних зв`язків не мали.

Крім того, продовження тримання під вартою може бути виправдано за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом до свободи особистості; в кожному випадку суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Характер злочину, в якому обвинувачуються ОСОБА_5 , ОСОБА_6 вказує на пряму загрозу національній безпеці під час воєнного стану, в тому числі життю невизначеного кола осіб, а суспільний інтерес, в даному випадку, полягає у забезпеченні невідворотності покарання за особливо тяжкий злочин для захисту безпеки громадян.

За наведеного вбачаються достатні підстави вважати, що ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, не зменшились та продовжують існувати.

А тому, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не забезпечить на даний час належного виконання обвинуваченими процесуальних обов`язків та не зможе запобігти вказаним ризикам.

Крім того, згідно ч.6 ст.176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442-1 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи, що строк тримання під вартою обвинувачених спливає 05.02.2026 та 07.02.2026, але до закінчення такого строку кримінальне провадження розглянути неможливо, то суд вважає, що клопотання є достатньо обґрунтованим, встановлені ризики, передбачені ст.177 КПК України є вагомими, а тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Крім того, згідно абз.8 ч.4 ст.183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2,258-258-6,260, 261, 402-405,407,408,429,437-442-1Кримінального кодексу України.

Беручи до уваги з`ясовані судом обставини, суд вважає за необхідне на підставі абз. 8 ч.4 ст.183 КПК України не визначити розмір застави.

Відповідно до ч.1ст.197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Інші клопотання від учасників кримінального провадження, в тому числі клопотання обвинувачених про здійснення кримінального провадження судом присяжних, під час підготовчого судового засідання не надходили.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369-372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні №0000119 від 02.09.2025 відносно ОСОБА_5 , ОСОБА_6 обвинувачених за ч.2 ст.28 ч.2 ст.113 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Заставнівського районного суду Чернівецької області на 27.01.2026 на 14-00 годину за участі прокурора, представника цивільного позивача, обвинувачених, захисників, про що їх повідомити.

Прийняти заявлений Акціонерним товариством «Українська залізниця» цивільний позов до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, до провадження з кримінальним провадженням за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 обвинувачених за ч.2 ст.28 ч.2 ст.113 КК України.

Визнати Акціонерне товариство «Українська залізниця» цивільним позивачем, а обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 цивільними відповідачами у вказаному кримінальному провадженні.

Роз`яснити Акціонерному товариству «Українська залізниця» права цивільного позивача відповідно до ст.61 КПК України, а обвинуваченим ОСОБА_5 , ОСОБА_6 права цивільного відповідача, відповідно до ст.62 КПК України.

Визначити цивільному відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі докази, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів цивільний відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує цивільний позов за наявними матеріалами.

Клопотання прокурора про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Чернівецький слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 20.03.2026 року включно.

Клопотання прокурора про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу задовольнити.

Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Чернівецький слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 20.03.2026 року включно.

Копію ухвали після проголошення негайно вручити прокурору, обвинуваченому захиснику та направити для виконання начальнику ДУ «Чернівецький слідчий ізолятор», де утримуються обвинувачені.

Ухвала суду про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення до Чернівецького апеляційного суду.

Повний текст ухвали проголошено о 14:00 годині 20.01.2026.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3