Провадження №: 1-кс/755/6/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" січня 2026 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002512 від 26 липня 2025 року, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. ч. 3, 4 ст. 358 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_7 ,

в с т а н о в и в:

У судовому засіданні 01.01.2026 року захисник ОСОБА_3 звернувся із заявою про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, посилаючись на упередженість слідчого судді.

У судовому засіданні прокурор заперечив проти задоволення вказаної заяви про відвід слідчого судді, посилаючись на необґрунтованість вказаної заяви, крім того зазначив, що захисник зловживає своїми процесуальними правами з метою затягування розгляду клопотання слідчого про продовження строку досудового розслідування слідчим суддею, оскільки захиснику відомо про те, що сьогодні, тобто 02.01.2026 року, останній день строку досудового розслідування.

Захисники та підозрюваний у судове засідання не з`явилися, повідомлялися належним чином, про причини неявки не повідомили.

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 , будучи повідомленою про судове засідання згідно вимог ст. 135 КПК України, не з`явилася, правом подачі пояснень, у тому числі письмових, не скористалася.

Отже, враховуючи вимоги ст. ст. 22, 26 та 81 КПК України та враховуючи те, що, відповідно до змісту журналу судового засідання під час розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування, всі учасники, в тому числі захисники та підозрюваний, висловили свою думку щодо доводів захисника, висловлених у заяві про відвід слідчого судді, з метою недопущення затягування судового розгляду, суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід слідчого судді у відсутність осіб, що не з`явилися, та приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що у провадженні слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 знаходиться клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002512 від 26 липня 2025 року, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. ч. 3, 4 ст. 358 КК України.

У судовому засіданні 01.01.2026 року захисник ОСОБА_3 звернувся із заявою про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду вказаного клопотання на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, посилаючись на її упередженість, зокрема зазначив про відсутність у слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва повноважень щодо розгляду відповідного клопотання, у зв`язку з порушенням територіальної підсудності.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу судді його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно положень ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.

Положеннями ст. 75, ст. 76 КПК України визначено чіткий перелік підстав, за яких суддя не може брати участь у кримінальному провадженні.

Між тим, під час судового розгляду вказаної заяви, за наданими суду матеріалами, не встановлено наявності певної особистої заінтересованості слідчого судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін, окрім того заявником не доведені обставини, які б ставили під сумнів неупередженість слідчого судді ОСОБА_5 .

Зокрема, аналізуючи доводи захисника, зазначені ним у журналі судового засідання, суд приходить до висновку про те, що такі доводи полягають у тому, що захисник, вважає, що клопотання не підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.

У той же час, відповідно до вимог КПК України, вказане клопотання розглядається судом за місцем здійснення досудового розслідування, а тому доводи захисника є безпідставними.

Будь-яких інших підстав для відводу слідчого судді у судовому засіданні не встановлено.

У той же час, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Відповідно до ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ж ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Таким чином, суд вважає, що заявником в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_5 , що унеможливлювало б постановлення нею об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави згідно вимог кримінального процесуального закону України для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. ст. 1-2, 7-29, 75-76, 80-81, 369-372 КПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002512 від 26 липня 2025 року, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. ч. 3, 4 ст. 358 КК України, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: