КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.ПОЛТАВИ
Справа № 552/3069/25
Провадження № 1-кс/552/2278/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.11.25

14 листопада 2025 року слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання представника власниці майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Полтави 12.11.2025 звернувся представник власниці майна ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 , з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000100 від 09.09.2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України, у якому просить скасувати арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 08.05.2025 у справі № 552/3069/25 (провадження № 1-кс/552/927/25), яке належить ОСОБА_5 , а саме: мобільний телефон iPhone 14 Pro Max темного кольору в чохлі зеленого кольору, з імеі НОМЕР_1 у якому встановлена електронна сім карта НОМЕР_2 .

Своє клопотання обґрунтовує тим, що 01.05.2025 року в рамках кримінального провадження № 0000100 детективом ТУ БЕБ у Полтавській області проведено обшук житла ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого вилучено мобільний телефон iPhone 14 Pro Max темного кольору в чохлі зеленого кольору, з ІМЕІ НОМЕР_1 , у якому встановлена електронна сім-карта НОМЕР_2 .

Вилучене майно перебуває під арештом понад шість місяців. При цьому органом досудового розслідування не доведено наявності подальшої необхідності утримання телефону, не надано постанови про призначення комп`ютерно-технічної експертизи, а доступ до інформації на телефоні був наданий власником шляхом передавання пароля. Інформація з телефону вже зафіксована і може бути відтворена на інших носіях, тому подальше утримання фізичного пристрою не є необхідним для проведення слідчих дій або забезпечення доказів.

З моменту накладення арешту минуло достатньо часу для виконання всіх слідчих завдань, зокрема для вилучення та дослідження інформації. Подальше обмеження права користування телефоном є необґрунтованим і не відповідає цілям кримінального провадження, а тому потреба у збереженні матеріального носія відпала.

У зв`язку з цим просить скасувати арешт майна, накладеного ухвалою слідчого судді, та зобов`язати уповноважених осіб повернути ОСОБА_5 мобільний телефон iPhone 14 Pro Max темного кольору в чохлі зеленого кольору, з ІМЕІ НОМЕР_1 , у якому встановлена електронна сім-карта НОМЕР_2 .

Власниця майна ОСОБА_3 та її представник адвокат ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду клопотання.

Водночас 14.11.2025 до суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , у якому він просив проводити розгляд справи без його участі та без участі власниці майна. До клопотання долучено додаткові пояснення, у яких він зазначив, що кримінальне провадження № 0000100 розпочате за фактом можливого ухилення від сплати податків службовими особами ФГ «Доля Нова» та ПП «Прометей-2000», при цьому ні ОСОБА_3 , ні ОСОБА_6 не є суб`єктами господарювання, яким інкримінуються такі дії, та не відображали у звітності операцій зазначених суб`єктів.

Адвокат вказує, що ТОВ «ТД Агрофілд», з діяльністю якого пов`язують ОСОБА_6 , не здійснювало реалізацію сільськогосподарської продукції, не формувало податкового кредиту за операціями ФГ «Доля Нова» та ПП «Прометей-2000», а також не є виробником продукції, у зв`язку з чим не могло відображати у своїй звітності господарські операції інших підприємств. Податкових перевірок щодо ТОВ «ТД Агрофілд» не проводилось, податкових повідомлень-рішень щодо нього не приймалось, що свідчить про відсутність обставин, які б могли вказувати на ухилення від сплати податків.

На думку адвоката, у матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які докази наявності у ОСОБА_6 чи ОСОБА_3 умислу сприяти ФГ «Доля Нова» у несплаті податків, а також відсутні дані, що могли б свідчити про їх обізнаність щодо можливих неправомірних дій інших суб`єктів господарювання. У поясненнях також наголошується на усталеній практиці Верховного Суду, відповідно до якої правові наслідки порушень податкової дисципліни контрагента не можуть покладатися на іншу сторону договору за відсутності доказів прямого умислу та попередньої змови.

Крім того, адвокат звертає увагу, що ОСОБА_6 та ОСОБА_3 не мають статусу підозрюваних у даному кримінальному провадженні, а отже, є добросовісними володільцями майна. Тому арешт вилученого телефону може бути збережений виключно у разі необхідності збереження речових доказів. Однак, як зазначає адвокат, доказове значення у даному випадку має інформація, що міститься на пристрої, а не сам матеріальний носій. Доступ до інформації надано одразу після вилучення телефону, а її копіювання могло бути здійснене без подальшого утримання пристрою.

Таким чином, на думку представника, у подальшому застосуванні арешту відпала потреба, а продовження обмеження права власності є необґрунтованим (а.с. 14-27).

Старший детектив Підрозділу детективів ТУ БЕБ у Полтавській області ОСОБА_7 та заступник начальника відділу нагляду за додержанням законів органами БЕБ України Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_8 у судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи.

Водночас 14.11.2025 від них до суду надійшли письмові заяви, у яких вони просили здійснити розгляд клопотання про скасування арешту майна без їхньої участі. У задоволенні клопотання просили відмовити (а.с. 28-29, 30).

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно із положеннями частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що Підрозділом детективів ТУ БЕБ у Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000100 від 09.09.2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України, за фактом того, що службові особи ФГ «Доля Нова» (код 41523662) упродовж 2023-2024 років, шляхом безпідставного формування податкового кредиту з ПДВ та заниження податкових зобов`язань, умисно ухилилися від сплати податків у великих розмірах.

У ході розслідування встановлено, що згідно з аналітичним продуктом ТУ БЕБ у Полтавській області №23.14/02-04/12-25 від 27.02.2025, ФГ «Доля Нова» протягом 2023-2024 років здійснювало придбання товарів, які не є типовими для сільськогосподарського підприємства, проте включало їх до податкового кредиту та до витрат. Предметом таких операцій були, зокрема, будівельні матеріали та послуги, автомобіль, автозапчастини, шини, сировина, товари народного споживання тощо.

Загальна сума придбання нетипових товарів становить 65 070 126,82 грн, на підставі чого сформовано податковий кредит з ПДВ у розмірі 10 845 021,14 грн. Аналіз баз даних ДПС та відкритих джерел не підтвердив реальність господарських операцій із придбання зазначених матеріальних цінностей, що свідчить про можливе їх безтоварне походження та про безпідставне включення сум до витрат і податкового кредиту. Це могло призвести до ухилення від сплати ПДВ у сумі 10 845 021,14 грн та податку на прибуток у сумі 9 760 519,02 грн.

Окрім цього, встановлено, що службові особи ФГ «Доля Нова» та ПП «Прометей-2000» (код 25273621) здійснювали реалізацію сільськогосподарської продукції, у тому числі кукурудзи, за готівкові кошти, з частковим відображенням господарських операцій у бухгалтерському та податковому обліку, зокрема шляхом їх включення до звітності ТОВ «ТД Агрофілд» (код 45232790). Керівником та засновником цього товариства є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За наявними в провадженні матеріалами, до зазначеної протиправної діяльності також причетна бухгалтер ТОВ «ТД Агрофілд» ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Наведена інформація підтверджується результатами проведених слідчих дій та іншими матеріалами кримінального провадження.

Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 08.05.2025 у справі № 552/3069/25 накладено арешт на рухоме майно, що належить ОСОБА_3 , шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування. Вказане майно мобільний телефон було вилучено під час проведення обшуку в межах кримінального провадження.

У клопотанні представник власника майна зазначив, що станом на теперішній час матеріали кримінального провадження не містять відомостей про пред`явлення будь-якій особі підозри у вчиненні кримінального правопорушення за інкримінованою кваліфікацією. Будь-які процесуальні дії щодо вилученого майна не здійснюються, воно фактично не використовується стороною обвинувачення для досягнення завдань досудового розслідування. За таких обставин, подальше збереження арешту не є необхідним та не забезпечує потреб кримінального провадження.

Дослідивши доводи клопотання, заперечення сторони обвинувачення та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя зазначає наступне.

Слідчим суддею встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000100 станом на день розгляду клопотання триває, жодній особі підозру не повідомлено, а орган досудового розслідування не надав суду доказів того, що після вилучення мобільного телефону здійснювалося його дослідження, призначалася експертиза чи проводилися будь-які інші процесуальні дії, для яких необхідне подальше утримання саме матеріального носія.

Разом із тим, старший детектив та прокурор, заперечуючи проти скасування арешту, обґрунтували свою позицію тим, що інформація, яка може міститися на мобільному телефоні, має доказове значення у кримінальному провадженні, а тому арешт та фактичне утримання речового доказу повинні бути збережені до завершення досудового розслідування.

Слідчий суддя бере до уваги, що відповідно до ст. 98 КПК України доказове значення має саме інформація, яка міститься на мобільному телефоні, а не сам пристрій як матеріальний об`єкт. Зі змісту матеріалів клопотання та доданих пояснень вбачається, що власниця майна надала пароль доступу до телефону одразу після його вилучення, що унеможливлює ризики знищення або приховування інформації на момент фактичного потрапляння пристрою до органу досудового розслідування.

Слідчий суддя враховує, що розслідування кримінального провадження триває, а повна безумовна передача телефону власниці може створити ризики втрати доступу до потенційно важливої інформації у разі потреби її повторної перевірки.

Враховуючи необхідність дотримання принципу пропорційності втручання у право власності, а також забезпечення балансу між інтересами кримінального провадження і правами добросовісного власника, слідчий суддя приходить до висновку, що потреба у подальшому утриманні телефону на зберіганні в органу досудового розслідування відпала, однак потреба у забезпеченні доступу до нього як до потенційного речового доказу повністю не усунута.

За таких умов належним та достатнім способом забезпечення інтересів кримінального провадження є скасування арешту з одночасною передачею мобільного телефону на відповідальне зберігання власниці з покладенням на неї обов`язку забезпечити його збереження та надання доступу на вимогу органу досудового розслідування.

Такий підхід відповідає усталеній практиці Верховного Суду, відповідно до якої у випадках, коли доказове значення має інформація, а не матеріальний носій, продовження утримання речі державним органом без активних слідчих дій може бути визнано надмірним втручанням у право власності, тоді як передача речі на відповідальне зберігання забезпечує баланс між інтересами слідства та правами власника.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання: арешт на мобільний телефон підлягає скасуванню, частково пристрій підлягає передачі власниці ОСОБА_3 на відповідальне зберігання до завершення досудового розслідування з покладенням на неї відповідних процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника власниці майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна задовольнити частково.

Частково скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 08.05.2025 у справі № 552/3069/25 (провадження № 1-кс/552/927/25), на мобільний телефон iPhone 14 Pro Max темного кольору в чохлі зеленого кольору, з імеі НОМЕР_1 у якому встановлена електронна сім карта НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_5 .

Передати мобільний телефон iPhone 14 Pro Max темного кольору в чохлі зеленого кольору, з імеі НОМЕР_1 у якому встановлена електронна сім карта НОМЕР_2 ОСОБА_5 на відповідальне зберігання до завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000100 від 09.09.2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України.

Покласти на ОСОБА_10 такі обов`язки:

- забезпечувати збереження переданого їй мобільного телефону у незмінному стані;

- надавати його органу досудового розслідування, прокурору або суду на першу вимогу;

- не відчужувати, не пошкоджувати, не знищувати та не вчиняти інших дій, що можуть унеможливити доступ до інформації, яка міститься на пристрої.

У частині вимоги щодо повернення мобільного телефону без застосування процесуальних обмежень відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1