печерський районний суд міста києва
Справа № 757/317/26-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суді в м. Києві матеріали провадження за скаргою ОСОБА_3 , на постанову слідчого про відмову у визнанні потерпілим,

УСТАНОВИВ:

1.Короткий виклад доводів поданої скарги.

ОСОБА_3 , у порядку п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України, звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із скаргою на постанову старшого слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 про відмову у визнанні ОСОБА_3 потерпілим у кримінальному провадженні № 0000086 від 18.03.2025.

В обґрунтування скарги вказано, що на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10.02.2025 (справа № 761/46416/24) Першим слідчим відділом ТУ ДБР розташованого у м. Києві розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000086 від 18.03.2025 за заявою ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Під час досудового розслідування ухвалами слідчих суддів Шевченківського районного суду м. Києва неодноразово скасовувались постанови слідчого про відмову у визнанні ОСОБА_3 потерпілим.

02.10.2025 у кримінальному провадженні № 0000086 від 18.03.2025 змінено підслідність та подальше проведення досудового розслідування доручено СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві.

Постановою старшого слідчого СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 09.12.2025, яка була отримана скаржником 18.12.2025, відмовлено ОСОБА_3 у визнанні потерпілим.

ОСОБА_3 вважає вказану постанову слідчого помилковою, винесеною в порушення вимог ч. 2 ст. 55 КПК України, без зазначення конкретних обставин, які б послугували підставою для висновку про недоведеність факту заподіяння ОСОБА_3 моральної чи матеріальної шкоди.

Також скаржник просить визнати поважною причину пропуску строку оскарження постанови, оскільки ним було подано скаргу до Шевченківського районного суду м. Києва та ухвалою слідчого судді від 26.12.2025 її було повернуто з підстав не підсудності скарги вказаному суду.

2.Явка сторін

ОСОБА_3 на розгляд скарги з`явився, однак у зв`язку з технічними проблемами фіксація судового засідання не здійснювалася, подав до суду письмові пояснення, в яких підтримав вимоги скарги.

Представник органу досудового розслідування в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином, поважність причин та будь-яких заяв, щодо неможливості розгляду скарги у його відсутність, до суду не подав.

Частиною 3 ст. 306 КПК України передбачено, що відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до положень ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав за можливе прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Згідно з нормами ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

3.Обставини, встановлені слідчим суддею, та зміст спірних правовідносин.

Процесуальні правовідносини регулюються главою 19 «Загальні положення досудового розслідування» та главою 26 «Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» розділу ІІІ «Досудове розслідування» КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10.02.2025 (справа № 761/46416/24) Першим слідчим відділом ТУ ДБР розташованого у м. Києві розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000086 від 18.03.2025 за заявою ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

02.10.2025 у кримінальному провадженні № 0000086 від 18.03.2025 змінено підслідність та подальше проведення досудового розслідування доручено СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві.

Постановою старшого слідчого СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 09.12.2025 відмовлено ОСОБА_3 у визнанні потерпілим.

ОСОБА_3 23.12.2025 подано скаргу на постанову старшого слідчого СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 09.12.2025 до Шевченківського районного суду м. Києва.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26.12.2025 скаргу ОСОБА_3 повернено особі, яка її подала.

ОСОБА_3 30.12.2025 подано скаргу на постанову старшого слідчого СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 09.12.2025 до Печерського районного суду м. Києва.

4.Норми права, якими керується слідчий суддя при розгляді скарги.

На досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою (п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Згідно із ч. 2 ст. 55 КПК України права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Відповідно до ч. 5 ст. 55 КПК України за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий, дізнавач або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Як зазначено в ч. 2 ст. 9 КПК України слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень/

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії (ч. 1 ст. 304 КПК України).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

5.Мотиви, якими керується слідчий суддя при розгляді скарги

Як зазначено в ч. 2 ст. 9 КПК України слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Постановою старшого слідчого СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 09.12.2025, відмовлено ОСОБА_3 у визнанні потерпілим з мотивів того, що у повторному зверненні ОСОБА_3 про залучення останнього як потерпілого у кримінальному провадженні № 0000086 від 18.03.2025 відсутні жодні доводи, які вказують на спричинення саме кримінальним правопорушенням, яке розслідується в даному провадженні, останньому моральної, фізичної або майнової шкоди, таким чином неможливо надати правову оцінку завданій ОСОБА_3 моральної, фізичної або майнової шкоди, внаслідок вчинення саме кримінально протиправних дій, які охоплюються об`єктивною стороною кримінального правопорушення, що розслідується у даному кримінальному провадженні. Також під час аналізу повторного звернення встановлено, що наведені ОСОБА_3 доводи щодо необхідності надання йому статусу потерпілого фактично зводяться до висловлення незгоди з процесуальними рішеннями слідчого та порядком проведення досудового розслідування. Зазначені обставини не свідчать про заподіяння заявнику шкоди кримінальним правопорушенням і, відповідно, не утворюють підстав для надання статусу потерпілого відповідно до ст. 55 КПК України.

Окрім цього, яке вбачається із заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, її предметом є відновлення порушеного права на перерахунок пенсії пенсіонера державної служби, яке було скасоване при попередній владі у 2015-2017 роках.

Так, Рішенням Конституційного суду України від 23 грудня 2022 року № 3-р/2022 у справі у № 3-132/2018(5462/17) за конституційною скаргою ОСОБА_8 щодо відповідності Конституції України (конституційності) підпункту 1 пункту 2 розділу XI „Прикінцеві та перехідні положення" Закону України „Про державну службу" від 10 грудня 2015 року № 889-VIII (щодо гарантій соціального захисту державних службовців .визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), підпункт 1 пункту 2 розділу XI „Прикінцеві та перехідні положення" Закону України „Про державну службу" від 10 грудня 2015 року № 889-VIII у тім, що він унеможливив перерахунок розмірів пенсій, призначених на підставі статті 37 Закону України „Про державну службу" від 16 грудня 1993 року № 3723-XII зі змінами. Підпункт 1 пункту 2 розділу XI „Прикінцеві та перехідні положення" Закону України „Про державну службу" від 10 грудня 2015 року № 889-VIII, визнаний неконституційним у зазначеному аспекті, втрачає чинність через три місяці з дня припинення чи скасування в Україні воєнного стану, введеного Указом Президента України „Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022 зі змінами.

Конституційний Суд Україні звернув увагу на обов`язок Верховної Ради України внормувати перерахунок розмірів пенсій осіб, яким надано право на призначення пенсії на підставі статті 37 Закону №3723-ХІІ зі змінами, з урахуванням приписів Конституції України та цього Рішення. А тому, з урахуванням Рішення Конституційного Суду України 23.12.2022 №3-р/2022, правове регулювання перерахунку пенсії скаржника у майбутньому зазнає змін.

Однак до врегулювання Верховною Радою України питання перерахунку пенсій, призначених на підставі статті 37 Закону № 3723-ХІІ, підстав для такого перерахунку немає.

Слідчий суддя звертає увагу, що спори щодо перерахунку пенсії належать до юрисдикції адміністративних судів (КАС України), а не у порядку КПК України. На думку слідчого судді заявником обрано неефективний спосіб захисту.

Враховуючи викладене вище, слідчий суддя доходить висновку по необхідність залишення скарги без задоволення.

Утім, клопотання про поновлення процесуального строку є мотивованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 306, 307 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Поновити ОСОБА_3 пропущений процесуальний строк на оскарження постанови слідчого про відмову у визнанні потерпілим.

Скаргу - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_9