КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві 09 лютого 2026 року, апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 12 січня 2026 року, відносно

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, одруженого, з вищою освітою, працюючого на посаді комплектувальника авіаційної техніки в ТОВ «Бунтар Аероспейс», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого у тому АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 190 КК України,

за участі: прокурора захисника підозрюваного ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6
ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою задоволено клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 та продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби стосовно підозрюваного ОСОБА_6 в межах строку досудового розслідування, тобто до 15 лютого 2026 року та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Не погоджуючись з таким рішенням, захисник ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний час доби підозрюваному ОСОБА_6 .

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що повідомлення про підозру є необґрунтованим, оскільки матеріали провадження не містять даних, які б підтверджували причетність ОСОБА_6 до інкримінованого йому кримінального правопорушення, а також у тексті повідомлення про підозру не розкрита суб`єктивна сторона злочину.

Вважає, що органом досудового розслідування не доведено жодного факту спілкування, знайомства з іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні, а також, відсутні докази обізнаності ОСОБА_8 про протиправні дії інших підозрюваних.

Також зазначає про недоведеність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Посилається на позитивні характеризуючі дані про особу підозрюваного, який має на утриманні дружину та двох малолітніх дітей, офіційно працевлаштований, займається підприємницькою діяльністю, що є джерелом доходу для його сім`ї.

Заслухавши доповідь судді, доводи захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити, пояснення прокурора, який заперечив щодо задоволення апеляційної скарги та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню, виходячи з наступного

Як убачається з матеріалів судового провадження, слідчим відділом Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 14 листопада 2025 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0003338, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст.190 КК України.

20 листопада 2025 року ОСОБА_8 затримано в порядку ст. 208 КПК України та того ж дня, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 190 КК України.

22 листопада 2025 року ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва відносно ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту строком до 15 січня 2026 року включно, з покладенням на нього обов`язків передбачених ст. 194 КПК України.

12 січня 2026 року постановою керівника Святошинської окружної прокуратури м. Києва строк досудового розслідування продовжено до 3-х місяців, тобто до 15 лютого 2026 року.

09 січня 2026 року прокурор Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 звернувся до Святошинського районного суду м. Києва із клопотанням про продовження підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний період доби.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 12 січня 2026 року клопотання прокурора задоволено.

Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми застосування та продовження запобіжного заходу.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Згідно з вимогами ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до вимог ч. 6 даної статті у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжено за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України.

Розглядаючи клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності зазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та обставини життя особи, які можуть свідчити про збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інші способи неналежної процесуальної поведінки.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри в даному кримінальному провадженні, колегія суддів вважає, що сукупність матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для продовження підозрюваному запобіжного заходу, всупереч доводам апеляційної скарги.

Оцінюючи доводи та обставини, на які посилається орган досудового розслідування у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні дані свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 190 КК України.

Незважаючи на те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначено у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно прийняти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

На думку колегії суддів, всупереч доводів апеляційної скарги, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку прийшов до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язують його з ними, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дані правопорушення.

Слідчий суддя під час розгляду питання про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби, всупереч доводам апеляційної скарги врахував наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які не зменшилися і продовжують існувати.

Зокрема, ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілу та свідків, у цьому кримінальному провадженні.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів погоджується з рішенням слідчого судді щодо необхідності задовольнити клопотання прокурора, оскільки він в повному обсязі довів суду обставини, за якими закон пов`язує можливість продовження дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби, який забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Доводи захисника та підозрюваного про необґрунтованість повідомлення про підозру та непричетність ОСОБА_6 до вказаного кримінального правопорушення спростовуються матеріалами, доданими до клопотання та підлягають перевірці на стадії досудового розслідування.

Посилання захисника на характеризуючі дані про особу підозрюваного, який який має на утриманні дружину та двох малолітніх дітей, офіційно працевлаштований, займається підприємницькою діяльністю, що є джерелом доходу для його сім`ї, не переважають можливих ризиків неправомірної його поведінки.

З огляду на викладене, зазначені доводи та підстави, в яких захисник просив скасувати ухвалу суду не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи і не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів - не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи колегія суддів не вбачає достатніми для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, оскільки вони спростовуються матеріалами провадження, а тому апеляційна скарга захисника з викладеними в ній доводами, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 194, 376 404, 405, 418, 422 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 12 січня 2026 року, відносно ОСОБА_6 , - залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 ,- без задоволення.

Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Єдиний унікальний № 759/604/26 Слідчий суддя в 1-ій інстанції: ОСОБА_12

Провадження № 11-сс/824/2073/2026 Доповідач: ОСОБА_1

Категорія ст.183 КПК України