Справа № 761/1510/26
Провадження № 1-кс/761/2269/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 111 КК України, у кримінальному провадженні № 0000755 від 24.06.2025, -

ВСТАНОВИВ :

Захисник звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва із клопотанням, в якому просив змінити запобіжний захід ОСОБА_4 з тримання під вартою запобіжний захід у вигляді на цілодобового домашнього арешту.

В обґрунтування клопотання посилався на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 , а також відсутність ризиків його позапроцесуальної поведінки.

У судовому засіданні захисник доводи клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Підозрюваний у судовому підтримав доводи свого захисника.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, оскільки більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Встановлено, що Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000755 від 24.06.2025 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 111 КК України.

Слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком без визначення розміну застави, який було неодноразово продовжено, останній раз 10.12.2025 строком по 06.02.2026.

Підставою для застосування найсуворішого запобіжного заходу до ОСОБА_4 послугувало наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 111КК України, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти названим вище ризикам, оскільки на даному етапі особисте зобов`язання, застава, особиста порука чи домашній арешт не є достатніми для гарантування належної процесуальної поведінки підозрюваного, виходячи із встановлених судом ризиків та тяжкості кримінального правопорушення.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Положеннями ч. 5 ст. 201 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Таким чином, виходячи зі змісту ст. 201 КПК України, підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду, або зміна обставин підозри, зменшення встановлених в провадженні ризиків, що пов`язано з плином досудового розслідування.

Отже, кримінальне процесуальне законодавство не визначає переліку підстав для зміни запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту, а ст. 201 КПК України вказує тільки на те, що до клопотання мають бути додані матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість підстав застосування запобіжного заходу, а заявниками не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді.

Зміна запобіжного заходу передбачає виникнення після постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу нових обставин, які свідчать про зміну обставин підозри, зміну або зменшення встановлених ризиків та впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування.

Тому, при розгляді питання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя має виходити з того, чи доводить особа, яка подала відповідне клопотання, наявність обставин, які безпосередньо можуть вплинути на висновок про наявність обґрунтованої підозри або свідчать про зміну, зменшення чи збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

При цьому, такі обставини мають бути новими, тобто які з`явилися після постановлення попередньої ухвали про застосування/продовження запобіжного заходу, або не були відомі суду.

У даному випадку стороною захисту питання саме про зміну обраного щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на інший більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт.

Так, обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри та існування в кримінальному провадженні ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, були встановлені слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою .

Будь-яких осбтавин, які не були враховані слідчими суддями під час застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та його подальшого неодноразового продовження захисником не вказано.

Більш того, розглядаючи можливість зміни підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт або особисте зобов`язання, суд враховує положення ч. 6 ст. 176 КПК України, яка визначає, що під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто, тримання під вартою.

Рішенням Конституційного Суду України від 19.06.2024 № 7-р(II)/2024 частину шосту статті 176 Кримінального процесуального кодексу України визнано такою, що відповідає Конституції України (є конституційною).

Конституційний Суд України виснував, що частина шоста статті 176 Кодексу не суперечить статтям 3, 8 частинам першій, другій статті 29, частині першій статті 55, частині першій статті 62, частині першій статті 64 Конституції України.

Також, у наведеному рішенні Конституційний Суд України зауважує, що застосування за частиною шостою статті 176 Кодексу під час дії воєнного стану запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до особи, яку підозрюють або обвинувачують у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, за наявності ризиків, визначених статтею 177 Кодексу, є потрібним засобом для забезпечення ефективності розслідування цих злочинів і виконання завдань кримінального провадження в умовах воєнного стану, що обумовлено потребою посиленого захисту суверенітету, територіальної цілісності, недоторканності, обороноздатності, державної, економічної й інформаційної безпеки України.

Отже, оскільки в даному випадку, слідчими суддями було встановлено наявність та актуальність ризиків, визначених ст. 177 КПК України, що не було спростовано стороною захисту під час розгляду клопотань органу досудового розслідування про застосування та продовження запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , враховуючи також відсутність у ч. 6 ст. 176 КПК України передбаченої можливості застосовувати до особи, яку підозрюють або обвинувачують у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, запобіжного заходу, окрім як тримання під вартою, відсутність будь-яких обставин, які б виключали можливість перебування ОСОБА_4 під вартою, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання захисника про зміну запобіжного заходу.

За таких обставин, в задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 201, 309 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 111 КК України, у кримінальному провадженні № 0000755 від 24.06.2025 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1