Провадження № 1-кс/686/9454/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2025 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Управління Служби безпеки України в Хмельницькій області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до суду із скаргою на бездіяльність слідчого СВ Управління Служби безпеки України в Хмельницькій області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином та подав клопотання про розгляд скарги без участі потерпілого.

Згідно із ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Дослідивши матеріали скарги та надані матеріали перевірки, слідчий суддя приходить до наступного.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Із наданих матеріалів перевірки вбачається, що дійсно ОСОБА_3 30.09.2025 звернувся до Управління Служби безпеки України в Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 366, ст. 368 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання керівником органу досудового розслідування.

Згідно з ч. 2 ст. 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч.4 ст.214 КПК України).

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п.п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п. 2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4, 5 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить, що повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач, прокурор.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч. 1 ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за повідомленням, є саме наявність у цьому повідомленні обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.».

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Слідчим суддею з`ясовано, що ОСОБА_3 30.09.2025 звернувся до Управління Служби безпеки України в Хмельницькій області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 366, ст. 368 КК України

Відповідно до матеріалів перевірки, наданих на адресу суду начальником 2 відділення слідчого відділу УСБУ у Хмельницькій області підполковника юстиції ОСОБА_4 , встановлено, що 02.10.2025 до слідчого відділу Управління для розгляду передано заяву ОСОБА_3 від 30.09.2025 про кримінальне правопорушення, яка надійшла на електронну адресу УСБУ у Хмельницькій області.

У заяві вказано, що заявник в період проходження військової служби в органах СБ України отримав допуск до державної таємниці за формою 2.

Разом з цим, йому стало відомо, що наказом ГУ СБУ у м. Києві та Київській області № 318/дск від 24.06.2025 йому скасовано допуск до державної таємниці, наданий в 2023 році.

Підставою для скасування вказаного допуску стали матеріали відповідної перевірки, якими встановлено, що останній нібито під час оформлення допуску надав щодо себе недостовірні відомості.

При цьому при оформленні вказаного допуску, який у останнього діяв останні 2 роки, будь-яких порушень виявлено не було.

Таким чином, заявник стверджує, що посадові особи, які підготували офіційні документи, на підставі яких йому скасовано допуск до державної таємниці, або посадові особи, які проводили перевірку при наданні допуску до державної таємниці, вчинили службове підроблення, оскільки одна із зазначених перевірок була проведена з порушеннями, а отже до офіційних документів було внесено завідомо неправдиві відомості.

Заявник вказує, що до вказаних дій причетні співробітники представництва внутрішньої безпеки у м. Києві та Київській області 2 управління ГУВБ СБ України ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які вимагаючи неправомірну вигоду для себе, погодились на внесення до офіційних документів неправдивих відомостей, які стали підставою для скасування заявнику допуску до державної таємниці.

Заявник просить внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати досудове розслідування за ст.ст. 366 та 368 КК України.

Начальником 2 відділення слідчого відділу УСБУ у Хмельницькій області підполковником юстиції ОСОБА_7 розглянуто дану заяву та складено висновок, про що повідомлено заявника.

Відповідно до висновку про результати розгляду заяви, З поданої заявником заяви не вбачається, що при наданні або припиненні допуску до державної таємниці відповідними особами було внесено до офіційних документів завідомо неправдиві відомості, тобто особи, які були уповноважені на прийняття відповідного рішення та складання офіційного документу, знали, що здійснюють підробку.

Окрім того, заявником також не вказано суми ймовірно незаконно нарахованої надбавки за період її дії за наданий до державної таємниці допуск, а отже, неможливо встановити наявність складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 367 КК України, тобто наявності істотної шкоди.

Що стосується вимагання неправомірної вигоди, то зі змісту заяви взагалі неможливо встановити, чи мала місце подія злочину, оскільки не вказано, кому такі вимоги ставились, в чиїй присутності, де та коли, а також від кого отримувалась неправомірна вигода.

Враховуючи викладене, беручи до уваги те, що у вказаних матеріалах відсутня інформація про подію, факт, дату, час, спосіб, обстановку, суб`єкта кримінального правопорушення та інші обставини, що мають істотне значення для кваліфікації діяння особи та внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, на підставі п. 3.1 Інструкції про порядок приймання, реєстрації та розгляду в Службі безпеки України заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення, яка затверджена наказом Центрального управління СБ України № 515 від 16.11.2012, дане повідомлення підлягає направленню в РСП слідчого підрозділу.

За таких обставин слідчий суддя прийшов до висновку, що скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Управління Служби безпеки України в Хмельницькій області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 306, 307, 376 КПК України, суд -

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Управління Служби безпеки України в Хмельницькій області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Хмельницького

міськрайонного суду ОСОБА_1