У Х В А Л А

Іменем України

про арешт майна

17 жовтня 2025 рокум. Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України, Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000020 від 08 січня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

17.10.2025 до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України, Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000020 від 08 січня 2025 року, за ч. 1 ст. 364 КК України:

- квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання обгрунтовано тим, що СУ ГУ НП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000020 від 08 січня 2025 року, за ч. 1 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що перебуваючи на посаді тимчасово виконуючого обов`язки генерального директора та генерального директора КНП «Коростенська ЦМЛ КМР» ОСОБА_4 здійснює організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, а тому відповідно до ст. 18 КК України та положень примітки 1 до ст. 364 КК України є службовою особою.

Між Національною службою здоров`я України в особі Голови ОСОБА_5 та КНП «Коростенська ЦМЛ КМР» в особі генерального директора ОСОБА_4 укладено договір від 09 лютого 2024 року № 3475-Е124-Р000 про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій (далі Договір).

Так, ОСОБА_4 обіймаючи посаду тимчасово виконуючого обов`язки генерального директора КНП «Коростенська ЦМЛ КМР», використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, діючи з прямим умислом та метою одержання неправомірної вигоди для юридичної особи, а саме: КНП «Коростенська ЦМЛ КМР», у порушення умов Договору, в період з 18 листопада 2024 року не повідомив НСЗУ про вихід з ладу вказаного обладнання, а також не вжив будь яких інших заходів з метою забезпечення проведення нейровізуалізації всім пацієнтам/пацієнткам з підозрою на гострий мозковий інсульт та пацієнтам, які отримували медичну допомогу за пакетом медичних послуг «Стаціонарна допомога дорослим та дітям без проведення хірургічних операції».

Однак, у період з 18 листопада 2024 року до 25 грудня 2024 року лікарями КНП «Коростенська ЦМЛ КМР», які діяли за наказом ОСОБА_4 та не були обізнані про його злочинні наміри, проводилось стаціонарне лікування 14 осіб з підозрою на гострий мозковий інсульт по програмі медичних гарантій «Медична допомога при гострому мозковому інсульті» та 29 пацієнтів, які отримували медичну допомогу за пакетом медичних послуг «Стаціонарна допомога дорослим та дітям без проведення хірургічних операції» з внесенням до електронної системи охорони здоров`я по кожному такому пацієнту відомостей щодо надання їм медичної послуги з комп`ютерної томографії, хоча вказані послуги КНП «Коростенська ЦМЛ КМР» не надавались.

При цьому, порушуючи визначені ст.49 Конституції України права пацієнтів на отримання відповідних медичних послуг за рахунок державного фінансування, з метою незаконного отримання КНП «Коростенська ЦМЛ КМР» коштів Державного бюджету України, розпорядником яких є НСЗУ, ОСОБА_4 організував скерування таких пацієнтів/пацієнток КНП «Коростенська ЦМЛ КМР» для проведення нейровізуалізації (комп`ютерної томографії судин головного мозку) до приватного закладу охорони здоров`я, без укладення відповідних договорів з КНП «Коростенська ЦМЛ КМР», тобто для проходження пацієнтами вказаного дослідження за власні грошові кошти.

З метою доведення злочинного умислу, спрямованого на незаконне заволодіння коштами Державного бюджету України, розпорядником яких є НСЗУ, ОСОБА_4 , зловживаючи своїм службовим становищем та використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, склав та подав звіт №S24K2A від 08 грудня 2024 року про обсяг наданих медичних послуг за пролікований випадок/медичну послугу згідно Договору за листопад 2024 року, звіт №S24L2J від 23 січня 2025 року про обсяг наданих медичних послуг за пролікований випадок/медичну послугу згідно Договору за грудень 2024 року та рахунки для оплати №S24L3M та №S24L3O.

За результатами розгляду вказаних звітів та рахунків, НСЗУ перераховано КНП «Коростенська ЦМЛ КМР» грошові кошти за медичні послуги, які фактично КНП «Коростенська ЦМЛ КМР» не надавались на загальну суму 316 975,56 гривень, чим Державному бюджету України завдано збитків на вищевказану суму, що на момент вчинення кримінального правопорушення в сто і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, та є істотною шкодою.

Враховуючи викладене 15.10.2025, згідно ст. ст. 111, 112, 278 КПК України: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у зловживанні службовим становищем, тобто умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для юридичної особи використанні службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, яке завдало істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Враховуючи, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, псування, знищення, перетворення, відчуження, з метою забезпечення можливості конфіскації вказаного майна як виду покарання, тому у слідства виникла необхідність в накладенні арешту на вказане нерухоме майно підозрюваного, з метою недопущення його відчуження, розпорядження та користування для забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Крім того, слідчий вказав, що у зв`язку із наявним ризиком відчуження та розпорядження майном, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України є необхідність у розгляді клопотання без повідомлення підозрюваного з метою забезпечення арешту майна.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність. Клопотання підтримав, просив задовольнити його у повному обсязі.

Власник майна не повідомлявся про день, час та місце розгляду клопотання з метою забезпечення арешту майна, як те передбачено ч. 2 ст. 172 КПК України

Фіксування судового засідання не здійснювалося технічними засобами в силу положень ч.4 ст.107 КПК України

Дослідивши клопотання та письмові докази, що до нього долучені слідчий суддя прийшов наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов)

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч. 10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Під час судового розгляду клопотання слідчий суддя встановив, шо СУ ГУ НП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000020 від 08 січня 2025 року, за ч. 1 ст. 364 КК України.

Так перебуваючи на посаді тимчасово виконуючого обов`язки генерального директора та генерального директора КНП «Коростенська ЦМЛ КМР» ОСОБА_4 здійснює організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, а тому відповідно до ст. 18 КК України та положень примітки 1 до ст. 364 КК України є службовою особою.

Так, між Національною службою здоров`я України в особі Голови ОСОБА_5 та КНП «Коростенська ЦМЛ КМР» в особі генерального директора ОСОБА_4 укладено договір від 09 лютого 2024 року № 3475-Е124-Р000 про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій (далі Договір).

Так, ОСОБА_4 обіймаючи посаду тимчасово виконуючого обов`язки генерального директора КНП «Коростенська ЦМЛ КМР», використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, діючи з прямим умислом та метою одержання неправомірної вигоди для юридичної особи, а саме: КНП «Коростенська ЦМЛ КМР», у порушення умов Договору, в період з 18 листопада 2024 року не повідомив НСЗУ про вихід з ладу вказаного обладнання, а також не вжив будь яких інших заходів з метою забезпечення проведення нейровізуалізації всім пацієнтам/пацієнткам з підозрою на гострий мозковий інсульт та пацієнтам, які отримували медичну допомогу за пакетом медичних послуг «Стаціонарна допомога дорослим та дітям без проведення хірургічних операції».

Однак, у період з 18 листопада 2024 року до 25 грудня 2024 року лікарями КНП «Коростенська ЦМЛ КМР», які діяли за наказом ОСОБА_4 та не були обізнані про його злочинні наміри, проводилось стаціонарне лікування 14 осіб з підозрою на гострий мозковий інсульт по програмі медичних гарантій «Медична допомога при гострому мозковому інсульті» та 29 пацієнтів, які отримували медичну допомогу за пакетом медичних послуг «Стаціонарна допомога дорослим та дітям без проведення хірургічних операції» з внесенням до електронної системи охорони здоров`я по кожному такому пацієнту відомостей щодо надання їм медичної послуги з комп`ютерної томографії, хоча вказані послуги КНП «Коростенська ЦМЛ КМР» не надавались.

При цьому, порушуючи визначені ст.49 Конституції України права пацієнтів на отримання відповідних медичних послуг за рахунок державного фінансування, з метою незаконного отримання КНП «Коростенська ЦМЛ КМР» коштів Державного бюджету України, розпорядником яких є НСЗУ, ОСОБА_4 організував скерування таких пацієнтів/пацієнток КНП «Коростенська ЦМЛ КМР» для проведення нейровізуалізації (комп`ютерної томографії судин головного мозку) до приватного закладу охорони здоров`я, без укладення відповідних договорів з КНП «Коростенська ЦМЛ КМР», тобто для проходження пацієнтами вказаного дослідження за власні грошові кошти.

З метою доведення злочинного умислу, спрямованого на незаконне заволодіння коштами Державного бюджету України, розпорядником яких є НСЗУ, ОСОБА_4 , зловживаючи своїм службовим становищем та використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, склав та подав звіт №S24K2A від 08 грудня 2024 року про обсяг наданих медичних послуг за пролікований випадок/медичну послугу згідно Договору за листопад 2024 року, звіт №S24L2J від 23 січня 2025 року про обсяг наданих медичних послуг за пролікований випадок/медичну послугу згідно Договору за грудень 2024 року та рахунки для оплати №S24L3M та №S24L3O.

За результатами розгляду вказаних звітів та рахунків, НСЗУ перераховано КНП «Коростенська ЦМЛ КМР» грошові кошти за медичні послуги, які фактично КНП «Коростенська ЦМЛ КМР» не надавались на загальну суму 316 975,56 гривень, чим Державному бюджету України завдано збитків на вищевказану суму, що на момент вчинення кримінального правопорушення в сто і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, та є істотною шкодою.

Враховуючи викладене 15.10.2025, згідно ст. ст. 111, 112, 278 КПК України: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 364 КК України.

Для арешту майна з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), (п.4 ч.2 ст.170 КПК України необхідно, крім іншого, встановити зокрема і обгрунтованість підозри особи, що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення.

Враховуючи стадію досудового розслідування, слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини під час розгляду даного клопотання, з урахуванням усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) вважає, що підозра ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України є обґрунтованою про це свідчать в своїй сукупності такі докази:

- протокол огляду документів від 11.07.2025;

- протоколом огляду документів від 03.09.2025;

- висновком експерта №769/25-25 від 07.10.2025;

- іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

10 жовтня 2025 року прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 заявлено цивільний позов щодо стягнення з ОСОБА_4 шкоди, завданої внаслідок вчинення вказаного кримінального правопорушення в сумі 316 975,56 гривень.

Слідчим суддею встановлено, що у власності підозрюваного ОСОБА_4 , наявне певне майно, зокрема:

- квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 ;

Згідно довідки про оціночну вартість квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 оцінюється в сумі 634637,53 грн.

Враховуючи викладене, слідчий суддя визнає, що матеріали кримінального провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна , як арешт майна із забороною відчуження чи розпорядження таким майном, з метою забезпечення кримінального провадження.

При цьому, слідчий суддя не забороняє користування квартирою, що не презведе до надмірного тягара для підозрюваного. Такий вид арешту не дозволить лише відчужити квартиру чи розпорядитися нею з метою уникнути відшкодування шкоди завданої злочином.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

За таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовільнити та накласти арешт на майно підозрюваного у вчиненні ікримінованого правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку п.4 ч.2 ст.170 КК України з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) у кримінальному провадженні № 0000020 від 08 січня 2025 року, за ч. 1 ст. 364 КК України.

Керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовільнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000020 від 08 січня 2025 року, за ч. 1 ст. 364 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) , а саме на:

- квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

заборонивши відчуження та розпорядження щодо вказаного майна.

Ухвала підлягає негайному виконанню, проте може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Повний текст ухвали оголошено 17.10.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1