У Х В А Л А

І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И

24 грудня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши матеріали клопотання слідчого ГУ НП в місті Києві, поданого у кримінальному провадженні №0001578 від 22.12.2025 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який народився в м. Стаханов Луганської області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України

У С Т А Н О В И В:

У провадженні ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0001578 від 22.12.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбачених ч.2 ст.286 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 22 грудня 2025 року, приблизно о 08 год. 45 хв., керуючи автопоїздом у складі сідлового тягача «DAF FT XF 105.460», реєстраційний номер НОМЕР_1 , з напівпричепом «KOGEL SNCO24», реєстраційний номер НОМЕР_2 , зупинився в додатковій крайній лівій смузі проїзної частини Берестейського шосе, поза населеним пунктом м. Києва, з метою здійснення розвороту в зворотному напрямку.

В цей час, у крайній правій смузі проїзної частини Берестейського шосе адміністративної території м. Києва, в зустрічному напрямку, рухався автомобіль марки «Mercedes-Benz GL 500» реєстраційний номер НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_6 , у салоні якого серед інших перебував невстановлений пасажир чоловічої статі на вигляд приблизно 16 років.

Під час руху, ОСОБА_5 допустив порушення вимог пунктів 1.3, 1.5, 2.3 «б», 10.1, 10.4 Правил дорожнього руху України.

Порушення вищевказаних вимог Правил дорожнього руху України з боку водія ОСОБА_5 виявились у тому що він, керуючи автопоїздом у складі сідлового тягача «DAF FT XF 105.460», реєстраційний номер НОМЕР_1 , з напівпричепом «KOGEL SNCO24», реєстраційний номер НОМЕР_2 , зупинився в додатковій крайній лівій смузі проїзної частини Берестейського шосе поза населеним пунктом м. Києва (ділянка якої є адміністративною територією м. Києва), маючи об`єктивну змогу виявити автомобіль марки «Mercedes-Benz GL 500» реєстраційний номер НОМЕР_3 (який наближався по зустрічній смузі до його траєкторії руху) та обрати безпечні прийоми керування, не маючи причин технічного характеру, які б заважали цьому, не зміг вірно оцінити дорожню обстановку та її зміни, відволікся від керування транспортним засобом у дорозі, створюючи небезпеку для руху, а також загрозу здоров`ю та життю громадян, поблизу будівлі № 166 по шосе Берестейському адміністративної території м. Києва, розпочав маневр розвороту ліворуч, під час виконання якого, виїхав на зустрічну смугу руху, де здійснив зіткнення з автомобілем марки «Mercedes-Benz GL 500» реєстраційний номер НОМЕР_3 під керуванням водія ОСОБА_6 , не надавши йому перевагу в русі.

В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди, невстановлений пасажир чоловічої статі на вигляд приблизно 16 років, автомобіля марки «Mercedes-Benz GL 500» реєстраційний номер НОМЕР_3 , невстановлена особа на вигляд приблизно 16 років отримав тілесні ушкодження, від яких загинув на місці дорожньо-транспортної пригоди.

Порушення вимог пунктів 1.5, 2.3 «б», 10.1 та 10.4 Правил дорожнього руху України водієм ОСОБА_5 , знаходяться у прямому причинному зв`язку з виникненням даної дорожньо-транспортної події та її наслідками.

22.12.2025, о 00год. 50хв. ОСОБА_5 фактично затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

22.12.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити з підстав, які у ньому наведені.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти клопотання та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри. Крім того, зазначили, що обрання більш м`якого запобіжного заходу зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а у разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити мінімальний розмір застави.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, вислухавши прокурора, слідчого, захисника та підозрюваного доходить висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Суд враховує вимоги ст. 177 КПК України, а саме те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - є однією з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.

Дослідивши надані матеріали слідчий суддя бере до уваги документи, що підтверджують причетність ОСОБА_5 до злочинної діяльності.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вказана позиція відображена, зокрема й в рішенні Суду від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства».

У матеріалах клопотання достатньо наявних даних, які указують на факти, що ОСОБА_5 міг вчинити вказане правопорушення і такі є переконливим для суду.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього такого обмежувального заходу, як тримання під вартою.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК України, на стадії досудового розслідування є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (ч. 1 ст. 276 КПК України). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.

З наведених обставин, проводячи оцінку наданих суду матеріалів, доводів учасників процесу, слідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою, і доводи сторони захисту такої обґрунтованості не спростовують.

При вирішенні питання про ризики, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_5 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Також ґрунтуються на матеріалах клопотання і доводи сторони обвинувачення про наявність ризику незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, з метою безпідставної зміни, або відмови їх від раніше наданих показань, оскільки на даний час досудове розслідування у даному кримінальному провадженні перебуває на початковій стадії, а відтак ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

Слідчий суддя також вважає, про високу ймовірність існування ризику того, що ОСОБА_5 може перешкоджати досудовому розслідуванню іншим чином.

Відтак, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 58 днів, в межах строку досудового розслідування.

Так, вимогами ч. 4 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Відтак, суд вважає, що на даний час з урахуванням, обставин, які інкримінуються ОСОБА_5 відсутні підстави для визначення розміру застави.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 58 днів, тобто до 19 лютого 2026 року, включно, без визначення розміру застави, в межах строку досудового розслідування.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1