Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2025 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши, клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000747 від 17.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України

У С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000747 від 17.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.10.2025 року за адресою: м. Київ, пр-т Г.Гонгадзе, 11, працівниками поліції затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого виявлено та вилучено поліетиленовий пакет з кристалічною речовиною, невідомого походження та вилучено мобільний телефон марки «OnePlus 10T 5G», чорного кольору, в якому міститься ймовірно інформація, щодо придбання психотропної речовини, який поміщено до спеціального пакету №ICR 0111743 на який нанесено пояснювальний напис, підписи учасників.

Вказане майно визнане речовими доказами у кримінальному провадженні.

Доцільність накладення арешту на вилучене майно, прокурором обґрунтовується тим, що повернення вилученого майна ОСОБА_4 може завдати істотної шкоди кримінальному провадженню, яка полягає у приховуванні або знищенні інформації, яка має значення для встановлення об?єктивної істини, встановлення усіх осіб причетних до вчинення злочину, а також має істотне значення для визначення остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 .

Окрім того, в органу досудового розслідування є підстави вважати, що на вказаному пристрої наявна інформація, що дасть змогу встановити осіб, які здійснюють незаконну діяльність у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, а саме збут вказаних речовин на території міста Києва.

Вказані матеріальні об?єкти мають важливе значення для встановлення фактів і обставин у даному кримінальному провадженні, у зв?язку з цим відповідно

Прокурор подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, клопотання підтримала, просила його задовольнити, з підстав викладених у ньому.

Розгляд клопотання відбувається без виклику власника майна, з метою забезпечення арешту майна.

Згідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 КПК України.

Відповідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукувані, пристосовані, чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

У відповідності ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи, що накладення арешту на майно проводиться з метою забезпечення завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, розумність та співрозмірність обмеження права власності, а також те, що вказаний предмет визнаний речовим доказом та має важливе доказове значення для кримінального провадження, оскільки може зберігати на собі сліди кримінального правопорушення, а відтак, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000747 від 17.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України - задовольнити;

Накласти арешт на вилучене майно, а саме: мобільний телефон, марки «OnePlus 10T 5G», чорного кольору, який вилучений 17.10.2025 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 із встановленням заборони на його використання та відчуження;

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя Подільського

районного суду м. Києва ОСОБА_1