У Х В А Л А

11.02.2026 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 (в режимі ВКЗ),

захисника ОСОБА_5 (в режимі ВКЗ),

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальні акти в об`єднаному кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001333 від 09.06.2025, та за № 0001404 від 17.06.2025 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. м. Біла Церква Київської області, громадянин України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186, ч. 1 ст. 308, ч. 2 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В:

1.До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області 02.07.2025 надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001333, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.06.2025, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

1.1.Крім того, до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001404 від 17.06.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 308, ч. 2 ст. 307 КК України.

1.2.Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 11.02.2026 вказані кримінальні провадження об`єднані та визначено розпочати розгляд об`єднаного кримінального провадження зі стадії підготовчого судового провадження.

2.В підготовчому судовому засіданні учасники висловили наступні позиції:

2.1.Прокурор ОСОБА_3 зазначив, що підстави для прийняття одного із рішень, передбачених пунктами 1-4 частини 3 статті 314 КПК України, відсутні, та просив призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні. Крім того прокурором подано клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

2.2.Захисник ОСОБА_5 також зазначив про відсутність підстав для прийняття одного із рішень, передбачених пунктами 1-4 частини 3 статті 314 КПК України. Щодо клопотання про продовження запобіжного заходу частково заперечував. Зазначив, що запобігти встановленим ризикам можливо застосувавши запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

2.3.Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

2.4.Інших клопотань з питань, передбачених статтями 314-315 КПК України від учасників не надходило.

3.Відповідно до положень статті 314 КПК України завданням підготовчого судового засідання є вирішення питання про можливість призначення судового розгляду. Відтак першочергово Суд з`ясовує чи наявні підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України.

3.1.Судом встановлено, що обвинувальні акти у кримінальному провадженні № 0001333 від 09.06.2025 та № 0001404 від 17.06.2025 складені відповідно до вимог статті 291 КПК України, оскільки містять всі формальні і змістовні елементи, передбачені законом.

3.2.Угоди у цьому кримінальному провадженні не укладалися і до суду не надходили. Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених пунктами 5-8, 10 частин 1 або 2 ст. 284 КПК України, Судом не встановлено.

3.3.Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 підсудне Білоцерківському міськрайонному суду Київської області.

3.4.Враховуючи викладене, Суд дійшов висновку про наявність підстав для призначення судового розгляду на підставі обвинувальних актів.

4.Згідно з частиною 5 статті 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

4.1.Статтею 314-1 КПК України передбачено, що досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі. Досудова доповідь щодо неповнолітнього обвинуваченого віком від 14 до 18 років складається незалежно від тяжкості вчиненого злочину, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

4.2. ОСОБА_4 висунуто обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186, ч. 1 ст. 308 та ч. 2 ст. 307 КК України, санкція яких передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, позбавлення волі на строк від трьох до шести років, позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна відповідно.

4.3.Клопотань про звернення до органу пробації для складання досудової доповіді від учасників не надходило. Підстав для звернення до органу з питань пробації для складання досудової доповіді з власної ініціативи Судом не встановлено.

5.Відповідно до ч. 2 ст. 315 КПК України з метою підготовки до судового розгляду суд:

1) визначає дату та місце проведення судового розгляду;

2) з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд;

3) з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді;

4) розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні.

5) вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.

5.1.Враховуючи вимоги частини 2 статті 316 КПК України, Суд призначає судовий розгляд на 14 год 00 хв 18.02.2026.

5.2.За наслідками підготовчого судового засідання Суд не встановив обставин, передбачених ч. 2 ст. 27 КПК України, які б могли бути підставою для ухвалення рішення про здійснення судового розгляду у закритому судовому засіданні. Відповідні клопотання від учасників також не надходили. Відтак Суд дійшов висновку про розгляд кримінального провадження у відкритому судовому засіданні із забезпеченням повного його фіксування за допомогою технічних засобів.

5.3.З урахуванням думки учасників про склад осіб, які братимуть участь в судовому засіданні, суд дійшов висновку про проведення судового розгляду за участю уповноваженого прокурора Білоцерківської окружної прокуратури, обвинуваченого ОСОБА_4 захисника ОСОБА_5 .

5.4.Виклик осіб для допиту буде здійснено на стадії судового розгляду за результатами вирішення заявлених сторонами клопотань.

6.Щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

6.1.Згідно з положеннями ч. 3 ст. 315 КПК України Під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

6.2.Ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 18.12.2025 відносно підозрюваного ОСОБА_4 , обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 15.02.2026 з визначенням альтернативного запобіжного заходу застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 242 241,00 грн.

6.3.Частиною 4 ст. 176 КПК України передбачено, що запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

6.4.З огляду на приписи ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання особи під вартою згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Тобто при вирішенні цього питання слідчий суддя керується загальними приписами, які регулюють застосування відповідного запобіжного заходу, однак з урахуванням додаткових відомостей і спливу строку досудового розслідування.

6.5.Загальні підстави і порядок застосування запобіжного заходу визначені у ст. 194 КПК України, конструкція якої передбачає чотири рівня дослідження обставин (фактів):

-наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

-наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

-недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;

-врахування строку застосування запобіжного заходу.

6.6.Із обвинувальних актів вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 308, ч. 2 ст. 307, ч. 4 ст. 186 КК України, останні з яких відносяться до тяжких злочинів, відповідно до вимог ч. 5 ст.12 КК України.

6.7.Кримінальне провадження знаходиться на стадії судового провадження, зокрема призначено до судового розгляду, метою якого відповідно до глави 28 КПК України є встановлення поза розумним сумнівом винуватості або невинуватості особи у зазначеному прокурором в обвинувальному акті кримінальному правопорушенні за наслідками безпосереднього дослідження і оцінки доказів судом, що виключає можливість оцінки судом на час розгляду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу обґрунтованості підозри у розумінні п. 175 рішення Європейського суду з прав людини «Нечипорук і Йонкало проти України» та інших рішень Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» і «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).

6.8.Водночас оцінці судом на зазначеній стадії кримінального провадження підлягають характер та тяжкість кримінального правопорушення, а також наявність та/або продовження існування наведених прокурором ризиків, передбачених п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

6.9.Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Щодо ризиків у цьому кримінальному провадженні, то вони заслуговують на увагу.

6.10.На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може:

- переховуватися від суду,

- незаконного впливу на свідків;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

6.11. ОСОБА_4 підозрюється зокрема у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 та ч. 4 ст. 186 КК України. Санкції відповідних частин статтей відносять інкримінований злочин до тяжких і передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти та від семи до десяти років відповідно. Отже, очікування можливого вироку, що передбачає реальний термін ув`язнення, може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності. Тому суд, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочинів, в яких обвинувачується ОСОБА_4 , однак у сукупності з іншими обставинами, якими в цьому випадку є слабкі соціальні зв`язки (обвинувачений не одружений, не має дітей).

6.12.Крім того, суд враховує процесуальну поведінку обвинуваченого під час розгляду кримінального провадження № 0001333 від 09.06.2025. Вказане кримінальне провадження надійшло до суду 02.07.2025. Судові засідання призначались з розумною періодичністю. Однак у судові засідання, призначені на 14.08.2025, 03.09.2025, 07.10.2025 та 27.10.2025 ОСОБА_4 не з`явився. В своїх клопотаннях про відкладення судового розгляду захисник ОСОБА_5 зазначав, що ОСОБА_4 перебуває на стаціонарному лікуванні та не може прибути в судове засідання, натомість підтверджуючих документів суду не надано в жодному із засідань. Ухвалою від 27.10.2025 до обвинуваченого застосовано примус, який не виконано.

6.13.Також достатньо обґрунтованим є ризик незаконного впливу на свідків.

6.14.При цьому ризик незаконного впливу на інших осіб об`єктивується з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

6.15.Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких умов суд доходить висновку про достатню вірогідність ризику впливу на свідків та потерпілого, оскільки, не будучи обмеженим у вільному доступі до інших осіб, обвинувачений може здійснювати на них вплив з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

6.16.При цьому судом враховується, що наразі в судовому засіданні ще не встановлений порядок дослідження доказів.

6.17.Щодо ризику вчинення інших кримінальних правопорушень, суд вважає, що він знайшов своє підтвердження під час розгляду клопотання. Так, ОСОБА_4 раніше неодноразово притягався до кримінальної відповідальності. Крім того, як вбачається з обвинувального акта в кримінальному провадженні № 0001404 від 17.06.2025, ОСОБА_4 інкримінується вчинення кримінальних правопорушень в період з 04.01.2025 по 15.12.2025 (за ч. 1 ст. 308 КК України) та у серпні і листопаді 2025 року (за ч. 2 ст. 307 КК України), тобто вже після надходження до суду обвинувального акта щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. Вказане свідчить про високу схильність обвинуваченого до протиправної поведінки.

6.18.Враховуючи встановлену наявність ризиків, передбачених п. 1 та 3 ч.1 ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні, суд вважає обґрунтованою необхідність у продовженні обвинуваченому строку тримання під вартою.

6.19.Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу

6.20.Встановлені під час судового засідання обставини у свої сукупності та взаємозв`язку формують у суду переконання, що запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам неможливо без застосування запобіжного заходу.

6.21.Частиною 1 ст. 176 КПК України закріплена відповідна ієрархія запобіжних заходів від найбільш м`якого (особисте зобов`язання) до найбільш суворого (тримання під вартою). Суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам (ч. 3 ст. 176 КПК України).

6.22.В цьому кримінальному провадженні на даному етапі суд не вбачає за можливе запобігти ризикам кримінального провадження із застосуванням запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки (з урахуванням відсутності потенційних поручителів), адже ці заходи пов`язані з потенційним доступом останнього до свідків, щодо яких можливий ризик впливу, без належних стримуючих заходів. Домашній арешт, зокрема цілодобовий, хоча і пов`язаний з ізоляцією підозрюваного від суспільства, однак зважаючи на встановлені на цьому етапі досудового розслідування ризики, може виявитися неефективним з таких же підстав.

6.23.Відтак досліджені під час судового засідання та описані ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні судового провадження. На сьогоднішній день строк тримання підозрюваного під вартою становить менше двох місяців. Таким чином, він не є надмірними, відтак відсутні підстави враховувати сплив строку досудового розслідування в контексті зміни запобіжного заходу, оскільки станом на сьогоднішній день обраний запобіжний захід є належним балансостворюючим фактором захисту прав обвинуваченого і суспільних інтересів у здійсненні оперативного і об`єктивного судового розгляду.

6.24.Водночас, оцінюючи принцип пропорційності втручання у право на свободу особи та необхідність забезпечення балансу між інтересами суспільства і правами обвинуваченого, суд вважає за можливе змінити розмір альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у бік його зменшення.

6.25.Суд враховує, що застава не є покаранням, а виконує виключно превентивну функцію забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого та виконання покладених на нього обов`язків. Розмір застави має бути достатнім для гарантування виконання таких обов`язків, але не завідомо непомірним, таким, що фактично нівелює можливість її внесення.

6.26.На даній стадії судового провадження обвинувачений перебуває під вартою, судовий розгляд призначено, порядок дослідження доказів ще не визначено, однак ризики, встановлені судом, не набули додаткового обтяжуючого характеру порівняно з моментом обрання запобіжного заходу. При цьому суд враховує, що строк фактичного тримання під вартою є відносно нетривалим, а визначений раніше розмір застави (80 прожиткових мінімумів) за обставин справи може виявитися надмірним з огляду на майновий стан обвинуваченого та відсутність даних про наявність у нього значних активів.

6.27.Зменшення розміру застави до 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, на переконання суду, з одного боку, зберігає її стримуючий та гарантійний характер, а з іншого відповідає критеріям розумності та співмірності, передбаченим статтями 178, 182 КПК України. Такий розмір є достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків у разі внесення застави, у тому числі з урахуванням покладення додаткових обмежень, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України (заборона спілкування зі свідками, носіння електронного засобу контролю тощо).

6.28.Отже, суд доходить висновку, що при збереженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою існують підстави для часткового його пом`якшення шляхом зменшення розміру визначеної альтернативної застави як більш збалансованого механізму забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

6.29.Враховуючи викладене, Суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення клопотання прокурора.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 2, 7, 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 314-316, 376, 392 КПК України, Суд

П О С Т А Н О В И В:

1.Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.

2.Продовжити до 11 квітня 2026 включно обвинуваченому ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, застосованого згідно з ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 18.12.2025.

3.Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 заставу 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 232 960 (двісті тридцять дві тисячі дев`ятсот шістдесят гривень 00 копійок).

4.Застава може бути внесена обвинуваченим, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в Київській області: UA0018661, Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, отримувач платежу - ТУ ДСА України в Київській області, ідентифікаційний код за ЄДРПОУ - 26268119.

5.У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до обвинуваченого обраний запобіжний захід у виді застави.

6.Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу, протягом дії ухвали.

7.У випадку внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати до прокурора, суду за першим викликом;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю

8. Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з дня внесення застави.

9. Роз`яснити обвинуваченому та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.

10. Ухвала суду щодо продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

11.Призначити судовий розгляд в об`єднаному кримінальному провадженні № 0001333 від 09.06.2025 та № 0001404 від 17.06.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186, ч. 1 ст. 308, ч. 2 ст. 307 КК України, на 14 год 00 хв 18.02.2026 у приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, вул. П. Скоропатського, 4-А, зал судового засідання № 2.

12.Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_6 одноособово.

13.Судовий розгляд здійснювати за участю уповноваженого прокурора Білоцерківської окружної прокуратури, обвинуваченого ОСОБА_4 захисника ОСОБА_5 .

14.На ухвалу суду в частині продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду

15.Ухвала в іншій частині набирає законної сили з моменту її постановлення і окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення.

16.Повний текст ухвали оголошений 16.02.2026.

СуддяОСОБА_1