Справа № 203/1020/26
Провадження № 1-кп/0203/1500/2026
УХВАЛА

про призначення судового розгляду

11 лютого 2026 року м. Дніпро

Центральний районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

розглянув у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження, внесене до ЄРДР №0007124 від 05.05.2025 за обвинуваченням

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста м. Запоріжжя, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

05.02.2026 до суду надійшов обвинувальний акт у дійсному кримінальному провадженні. Ухвалою судді від 06.02.2026 призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити судовий розгляд кримінального провадження, вказав, що підстави, що можуть перешкоджати цьому відсутні.

Захисник не заперечував з приводу призначення справи до судового розгляду.

Обвинувачений підтримав думку захисника.

Суд, вислухав думку учасників судового провадження, вивчив матеріали кримінального провадження, доходить висновку про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду, виходячи з наступного.

Угоди у кримінальному провадженні не укладались. Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.п. 5-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України, не вбачається. Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстави для його повернення відсутні. Кримінальне провадження підсудне Центральному районному суду міста Дніпра.

Підстави для проведення судового розгляду в закритому судовому засіданні, відсутні. Клопотань про доручення представнику персоналу органу пробації складання досудової доповіді не надійшло, підстав для її складання суд не вбачає.

Визначено питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.

Всі питання, пов`язані з підготовкою до судового розгляду, передбачені ст. 315 КПК України, вирішені.

Згідно з ч. 1 ст. 316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Таким чином, встановлено достатньо підстав для призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Прокурором в судовому засіданні подано клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, у зв`язку з наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Сторона захисту не заперечувала з приводу задоволення клопотання прокурора.

Заслухав думку учасників та, дослідив матеріали справи, суд доходить висновку про необхідність продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Продовження тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Встановлені під час розгляду клопотання обставини дають підстави для висновку про існування ризиків, передбачених пунктами 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику переховування обвинуваченого від суду та ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити те, в якому він обвинувачується.

ОСОБА_6 раніше не судимий, не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей та непрацездатних осіб, обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення за ч. 5 ст. 407 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, а отже, усвідомлюючи відповідальність, що загрожує йому в разі доведеності вини, може переховуватися від суду.

Також, продовжує існувати ризик продовження вчинення даного кримінального правопорушення або вчинення іншого, оскільки, дії ОСОБА_6 вже є опосередкованим посяганням на життя та здоров`я інших військовослужбовців та фактичним висловлюванням байдужості до їх безпеки на користь власного страху або вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_6 може мати доступ до зброї, наразі немає постійного місця роботи та засобів до існування.

Згідно з ч.8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 КК України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, а саме тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України.

Враховуючи вимоги ч.8 ст. 176 КПК України, підстави та вищенаведені обставини, передбачені ст.ст. 177,178 КПК України, суд доходить висновку про відсутність підстав для визначення обвинуваченому розміру застави. Натомість, суд наголошує увагу на тому, що на даний час ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які існували на час застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою не перестали існувати.

Застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів до обвинуваченого є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим ст. 177 КПК України, а тому клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому слід задовольнити.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Рішення суду в даному випадку повинно забезпечувати не тільки права обвинуваченого, а й стандарти охорони загальносуспільних інтересів.

Суд звертає увагу, що в контексті повномасштабної збройної агресії російської федерації інкриміноване кримінальне правопорушення має надзвичайно високий рівень суспільної небезпечності.

З урахуванням наведеного, суд доходить до висновку, що на теперішній час, не зникли, а продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть їм запобігти, що підтверджує необхідність продовження відносно ОСОБА_6 строку тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 177, 183, 314, 315, 372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження ЄРДР №0007124 від 05.05.2025 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого за ч. 5 ст. 407 КК України призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 14 годину 00 хвилин 19 лютого 2026 року в приміщенні Центрального районного суду міста Дніпра за адресою: місто Дніпро, вул. Володимира Антоновича, 59.

В судове засідання викликати учасників судового провадження.

Клопотання прокурора щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою на 60 днів, тобто до 11 квітня 2026 року, включно, з утриманням в умовах Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№4)».

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, направити для виконання начальнику Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№4)».

Суддя ОСОБА_1