Провадження по справі № 1-кс/752/8197/25
У Х В А Л А

іменем України

"29" вересня 2025 р. слідчий суддя Голосіївського районного м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання представника ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002328 від 23.07.2025,-

встановив:

25 вересня 2025 року через систему «Електронний суд» до слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання представника ОСОБА_2 , подане в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002328 від 23.07.2025, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 01.08.2025 (справа № 752/18010/25, провадження № 1-кс/752/6315/25) на автомобіль FIAT DUCATO, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_3 .

В порядку автоматизованого визначення слідчого судді, який відбувся 25.09.2025, клопотання передано на розгляд слідчого судді ОСОБА_1 .

Вирішуючи питання про можливість прийняття до провадження вищезазначеного клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Пунктом 18 ч.1 ст. 3 КПК України передбачено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Пунктом 22 ч.1 ст.3 КПК України передбачено, що суд першої інстанції - місцевий загальний суд, який має право ухвалити вирок або постановити ухвалу про закриття кримінального провадження, а також Вищий антикорупційний суд у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до його підсудності цим Кодексом, а також апеляційний суд у випадку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до вимог ч.1 і ч.3 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; повага до людської гідності; забезпечення права на свободу та особисту недоторканність; презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини; забезпечення права на захист; доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів; забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності; публічність ; диспозитивність; гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами; розумність строків . Зміст та форма кримінального провадження в умовах воєнного стану повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, зазначеним у частині першій цієї статті, з урахуванням особливостей здійснення кримінального провадження, визначених розділом ІХ-І КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 і 2 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінальног о провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Зі змісту листа Голосіївського УП ГУНП у м. Києві від 22.09.2025 та даних системи документообігу Голосіївського районного суду м. Києва КП «Д-3» встановлено, що 01.09.2025 обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0002328 від 23.07.2025 направлено до Голосіївського районного суду м. Києва для розгляду по суті.

Враховуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002328 від 23.07.2025 завершено, вирішення порушеного представником ОСОБА_2 питання знаходиться поза межами судового контролю з боку слідчого судді. Вирішення даного питання належить до повноважень судді Голосіївського районного суду м. Києва в провадженні якого перебуває вищезазначене кримінальне провадження.

Положення КПК України не містять механізму повернення клопотання особі, якщо воно подано у порушення визначеного порядку.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що усунення цієї прогалини можливе шляхом застосування аналогії норм кримінального процесуального закону, які регламентують порядок повернення скарги, якщо, вона не підлягає розгляду в цьому суді, що передбачено ч.2 ст. 304 КПК України.

Такий спосіб відповідає загальним засадам кримінального провадження, що визначені ч.1 ст. 7 КПК України.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна підлягає поверненню представнику ОСОБА_2 .

Керуючись статтями 2, 7, 170-171, ч.3 ст. 304 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002328 від 23.07.2025 - повернути представнику ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з її постановлення.

Слідчий суддя ОСОБА_1