УХВАЛА

06 жовтня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

адвоката ОСОБА_3 ,

заявника ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому засіданні у приміщенні суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 01.04.2021 (справа № 761/11327/21) у кримінальному провадженні № 0001128 від 20.03.2021,

установив:

Через систему «Електронний суд» до Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 01.04.2021 (справа № 761/11327/21) у кримінальному провадженні № 0001128 від 20.03.2021, якою накладено на квартиру АДРЕСА_1 .

Адвокат у клопотанні зазначив, що підставою для звернення із зазначеним клопотанням слугує неможливість законного власника квартири АДРЕСА_1 реалізувати своє право та зареєструвати за собою право власності, яке у відповідності до рішення Святошинського районного суду міста Києва від 18.02.2025 у справі № 759/9265/24 підлягає поновленню.

Тому підставою для звернення з цим клопотанням про скасування арешту слугує відсутність потреби в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення, що у відповідності до приписів ст. 174 КПК України є підставою для скасування арешту.

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 25.09.2025, слідчим суддею визначено ОСОБА_1 26.09.2025 клопотання передано слідчому судді з відділу організаційного забезпечення розгляду кримінальних справ Шевченківського районного суду міста Києва.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 та ОСОБА_4 клопотання про скасування арешту майна підтримали та просили задовольнити.

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 у судовому засіданні зазначив, що досудове розслідування триває, при цьому, при вирішенні зазначеного клопотання, вважав врахувати думку заявника у цьому кримінальному провадженні.

Крім того, на електронну адресу суду надійшов лист представника ТОВ «Фінансова компанія «Житло-Капітал», в якому зазначено, що кримінальне провадження № 0001128 від 20.03.2021 розпочате за заявою директора ТОВ «Фінансова компанія «Житло-Капітал» з огляду на те, що мало місце заволодіння майном третіми особами з якими товариство не мало взаємовідносин, при цьому товариство мало взаємовідносини із ОСОБА_4 щодо участі у Фонді фінансування будівництва від 16.08.2019, який є довірителем ТОВ «Фінансова компанія «Житло-Капітал» та перед яким виконано зобов`язання на отримання у власність закріпленого за ним права об`єкта інвестування, а саме квартири № 512 за адресою: місто Київ, бульвар Кольцова, буд. 8. Відповідно до клопотання ТОВ «Фінансова компанія «Житло-Капітал» підтримує скасування арешту майна.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити про таке.

Приписами ст.ст. 131, 132 КПК України передбачено, що арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні Шевченківського УП ГУНП у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0001128 від 20.03.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у зазначеному кримінальному провадженні здійснюється, зокрема прокурорами Шевченківської окружної прокуратури міста Києва.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 01.04.2021 (справа № 761/11327/21) накладено на квартиру АДРЕСА_2 .

Як вбачається зі змісту зазначеної ухвали слідчого судді, арешт на квартиру накладено з метою збереження речових доказів.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зазначена процесуальна норма покладає на учасника кримінального провадження, яким ініціюється скасування арешту, обов`язок доведення зазначених обставин.

Як вбачається зі змісту клопотання та матеріалів справи, рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 18.02.2025 у справі № 759/9265/24 визнано за ОСОБА_4 право власності на квартиру АДРЕСА_3 та витребувано з чужого незаконного володіння ОСОБА_6 на користь ОСОБА_4 квартиру АДРЕСА_3 .

Слідчий суддя враховує, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001128 триває з 20.03.2021. При цьому прокурор у судовому засіданні не надав інформації щодо слідчих (процесуальних) дій, які наразі проводяться у кримінальному провадженні та яке значення арештоване майно має з огляду на встановлені станом на день розгляду цього клопотання обставини.

Крім того, прокурором не доведено, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення його збереження.

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

Також у відповідності з практикою Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (AGOSI v. The United Kingdom від 24.10.1986, серія А, № 108. п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Отже, жодних доказів, які б спростовували доводи клопотання адвоката та підтверджували обставини, які є підставою для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, до суду не надано, більш того, у зв`язку із чим слідчий суддя, виходячи з принципу змагальності сторін у кримінальному провадженні, вважає, що доводи, зазначені в клопотанні є обґрунтованими.

Аналіз наявних у розпорядженні слідчого судді матеріалів свідчить про відсутність на цей час підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а так само, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, та наслідки арешту такого майна.

Керуючись статтями 2, 7, 98, 170, 173-174, 309, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 01.04.2021 (справа № 761/11327/21) у кримінальному провадженні № 0001128 від 20.03.2021 - задовольнити.

Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 01.04.2021 (справа № 761/11327/21) у кримінальному провадженні № 0001128 від 20.03.2021, а саме на квартиру АДРЕСА_2 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1