Справа №: 398/6935/25
провадження №: 1-кп/398/264/26
УХВАЛА

Іменем України

"08" січня 2026 р. м. Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілого - адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні, внесеному 01.11.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001692, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Арарат, Вірменія, район Веді, вірменина, громадянина України, з базовою загальною середньою освітою, одруженого, який має на своєму утриманні малолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працює, перебуває в декретній відпустці, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий: 15.05.2009 року Кіровським районним судом м. Кіровоград за ч. 1 ст. 115 КК України до 7 років позбавлення волі, 19.04.2010 року Апеляційним судом Кіровоградської області, змінено вирок Кіровського районного суду від 15.05.2009 року - призначено покарання за ч. 1 ст. 115 КК України у виді 9 років позбавлення волі. Звільнився 25.01.2016 по відбуттю строку покарання,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001692 від 01.11.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявила клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді домашнього арешту у нічний час доби строком на 2 місяці. В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою суду від 14.11.2025 року обвинуваченому продовжено запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби за місцем фактичного проживання строком до 14.01.2026 року. Оскільки до спливу цього строку судове провадження не може бути завершене з об`єктивних причин, на теперішній час продовжують існувати ризики, зазначені у п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, які існували на час обрання запобіжного заходу, задля гарантування виконання обвинуваченим передбачених ст.194 КПК України обов`язків, просить клопотання задовольнити. При вирішенні клопотання врахувати особу обвинуваченого, який обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років. У випадку обрання більш м`якого запобіжного заходу ОСОБА_5 отримає можливість залишити своє місце проживання з метою переховування від суду та впливати на потерпілого у кримінальному провадженні.

Представник потерпілого ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_4 просила надати їм час для підготовки та подання цивільного позову. Вважає клопотання прокурора таким, що підлягає задоволенню.

Обвинувачений ОСОБА_5 не заперечує проти задоволення клопотання прокурора.

Захисник ОСОБА_6 підтримав думку свого підзахисного.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд вважає, що клопотання прокурора про продовження міри запобіжного заходу ОСОБА_5 підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14.11.2025 року обвинуваченому ОСОБА_5 продовжено застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 14.01.2026 року, із забороною залишати житло у період часу з 22 год.00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

В судовому засіданні прокурор посилається на вагомість доказів обвинувачення та наявність ризиків визначених зокрема п.1, п.3 ч.1 ст.177 КПК України, тобто ризик переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого у цьому кримінальному провадженні.

Так, ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання/продовження запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру, розумна підозра передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Перевіряючи доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд вважає наявною ймовірність того, що обвинувачений, з огляду на обставини кримінального провадження та тяжкість інкримінованого правопорушення, може ухилятись від кримінальної відповідальності шляхом переховування від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, які судом не допитані.

Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 25.07.2001 суд зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Як наголошено в ст.ст.181, 202 КПК України, домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Аналізуючи відомості про особу обвинуваченого ОСОБА_5 , суд бере до уваги, що останній обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за що передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, має місце фактичного проживання в м. Кропивницький, Кіровоградської області, має малолітню дитину 2022 року народження.

Отже, суд вважає, що для досягнення мети застосування запобіжного заходу, яка вказана у ст.177 КПК України, тобто забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання ризикам передбаченим у п.1-5 ч.1 цієї статті, обвинуваченому ОСОБА_5 слід продовжити запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, строком на два місяці.

Суд вважає, що зазначений запобіжний та зобов`язання - прибувати за першим викликом до прокурора, суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду; повідомляти прокурора, суд про зміну свого місця проживання, місця роботи; утримуватися від спілкування із потерпілим у даному кримінальному провадженні, здатні забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігти ризикам вказаним у ст.177 КПК України, тобто меті застосування запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст.177, 178, 181, 195, 331, 369-372 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , з 22:00 год. до 06:00 год. наступного дня, строком на два місяці, тобто до 08 березня 2026 року включно.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за першим викликом до прокурора, суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду; повідомляти прокурора, суд про зміну свого місця проживання, місця роботи; утримуватися від спілкування із потерпілим у даному кримінальному провадженні, та роз`яснити, що в разі невиконання таких обов`язків щодо нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Виконання ухвали доручити Кропивницькому районному управлінню поліції ГУНП в Кіровоградській області.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків. Крім того у разі невиконання покладених на нього цією ухвалою обов`язків, до обвинуваченого може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткових мінімуми для працездатних осіб.

Копію даної ухвали направити до Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області - для виконання, прокурору - для контролю.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судові рішення, які можуть бути оскаржені.

Суддя: ОСОБА_1