Справа №295/66/26
УХВАЛА

07.01.2026 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю скаржника ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Богунського районного суду м. Житомира скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Житомирського РУП № 1 ГУНП в Житомирській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 25.12.2025 р., -

У С Т А Н О В И В:

До Богунського районного суду м. Житомира звернувся ОСОБА_3 зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Житомирського РУП № 1 ГУНП в Житомирській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою від 25.12.2025 р. В обгрунтування своє позиції вказав, що він з громадянином ОСОБА_4 проходе військову службу в Житомирському військовому інституті ім. С.П. Корольова. В липні місяці 2025 р. він, ОСОБА_3 позичив ОСОБА_4 10 000 (десять тисяч) грн. для купівлі шин та дисків на автомобіль, які він ОСОБА_4 зобов`язався йому, ОСОБА_3 повернути після отримання заробітної плати. Але гроші йому, ОСОБА_3 повернуті так і не були. Причину неповернення коштів ОСОБА_4 аргументує тим, що в нього виконавчою службою арештований картковий рахунок із-за наявності боргу по виконавчому листу в сумі 12 000 грн., який він, ОСОБА_4 має погасити найближчим часом і одразу поверне йому, ОСОБА_3 гроші. Зважаючи на такі обставини він, ОСОБА_3 вірив і чекав від ОСОБА_4 повернення боргу, а також допомагав вирішувати питання в виконавчій службі.

Так, 06 грудня 2025 р. через мобільний додаток ОСОБА_5 йому, ОСОБА_3 повідомив, що поверне кошти після отримання зарплати, яка по військовому інституту була виплачена в цей же день, тобто 06 грудня 2025 р. Але гроші йому, ОСОБА_3 повернуто не було.

10 грудня 2025 р. ОСОБА_4 написав, що поверне завтра, тобто 11 грудня 2025 р., що також зроблено не було. 15 грудня 2025 р. повідомив, що завтра (16-го) після трьох принесе готівку, потім написав, що віддасть 18-го, потім, що через день-два, але обіцянку не виконав.

Таким чином, він, ОСОБА_3 прийшов до висновку, що ОСОБА_4 так і не збирається і не збирався віддавати йому, ОСОБА_3 кошти, хоча з моменту їх отримання тричі виплачувалася зарплата і були всі можливості їх повернути.

Вважає, що в діях ОСОБА_4 присутні ознаки злочину, передбаченого ст. ст. 190 КК України.

В судовому засіданні заявник наполягала на задоволені заяви.

До судового засідання представники Житомирського РУП № 1 ГУНП в Житомирській області не з`явилися, про день та час слухання скарги були повідомлені належним чином.

Суд, вислухавши думку скаржника, вважає, що скарга не підлягає задоволенню.

Законодавством України передбачено, що за своєю формою договори можуть бути усними і письмовими. Останні, в свою чергу, поділяються на прості і нотаріально посвідчені.

За загальним правилом вибір форми договору залежить від бажання осіб, що його укладають. Однак у ряді випадків закон вимагає, щоб договори були укладені в певній формі. Якщо для договору не встановлено такої форми, він вважається укладеним, поки поведінка осіб свідчить про їхню волю укласти договір. Мовчання визначається виявом волі укласти договір лише у випадках, передбачених законом.

Усна форма допускається в договорах, що виконуються під час їх укладання, якщо інше не встановлено законом (наприклад, договір купівлі-продажу за готівку).

Проста письмова форма застосовується в разі укладення договорів між юридичними особами, між фізичною та юридичною особою, крім договорів, що виконуються під час їх укладення. У простій письмовій формі укладаються й інші договори громадян між собою, якщо дотримання цієї форми вимагає закон (наприклад, договір майнового найму (оренди) між громадянами на строк понад одного року).

Нотаріальне посвідчення письмових договорів обов`язкове у випадках, передбачених у законі. Таким чином, укладаються договір купівлі-продажу жилого будинку та деякі інші. Таке посвідчення здійснюється нотаріусом або іншою посадовою особою, яка відповідно до закону має право на вчинення даної нотаріальної дії шляхом вчинення на документі, в якому викладено текст правочину, посвідчувального напису. На вимогу фізичної або юридичної особи будь-який правочин з її участю може бути посвідчений нотаріально.

Недодержання форми договору, якої вимагає закон, тягне недійсність договору лише в разі, якщо такий наслідок безпосередньо обумовлений у законі.

З аналізу скарги ОСОБА_3 свідчить, що з вказаних підстав між сторонами виникли цивільно-правові відносини, що виключає внесення відомостей до ЄРДР.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до ЄРДР має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування.

З наведених положень вбачається, що слідчий, дізнавач чи прокурор, хоча і не проводять до моменту внесення відомостей у ЄРДР перевірку обставин, викладених у заяві, однак аналізують її зміст, і саме ця інформація дає змогу визначити, чи містить заява достатньо відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Саме такий механізм початку досудового розслідування надає кожній особі право заявляти про їх вчинення та очікувати, що за відповідними фактами буде розпочате розслідування, водночас забезпечує можливість здійснювати досудове розслідування виключно за фактами вчинення кримінальних правопорушень та захищає інших осіб від необгрунтованого кримінального переслідування та процесуального примусу.

Вказане узгоджується з практикою Верховного Суду, який у своїх постановах наголошує на такому: «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова ККС ВС від 16.05.2019 р. у справі № 761/20985/18);

«... слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова ККС ВС від 30.09.2021 р. у справі № 556/450/18).

Враховуючи викладене, суд вважає що скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Житомирського РУП № 1 ГУНП в Житомирській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 25.12.2025 р. безпідставна та не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 214, 303-307, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Житомирського РУП № 1 ГУНП в Житомирській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 25.12.2025 р., відмовити.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Богунського

районного суду м. Житомир ОСОБА_1