Справа № 643/1055/26
Провадження № 1-кс/643/875/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.01.2026 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Харкові клопотання слідчого в ОВС 1 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області капітана юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000040, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.01.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2, 3 ст. 436-2 КК України, -

встановив:

Слідчим відділом УСБУ в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000040 від 12.01.2026, в якому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч. 2, 3 ст. 436-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з 10.06.2025, перебуваючи за адресою свого фактичного проживання, а саме: АДРЕСА_1 , використовуючи власний мобільний телефон із мобільними номерами НОМЕР_1 (imei НОМЕР_2 ) та НОМЕР_3 (imei НОМЕР_4 ) із встановленим аккаунтом у месенджері «Telegram» під назвою « ОСОБА_6 », ім`я користувача « ОСОБА_7 », id: НОМЕР_5 , здійснив неодноразове поширення матеріалу, який містить виправдовування збройної агресії Російської Федерації проти України, розпочатої у 2014 році, та глорифікацію осіб, які здійснювали збройну агресію Російської Федерації проти України, розпочату у 2014 році.

Вказані підсумки підтверджено, згідно з висновком експерту Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса»

№ 14452 від 25.12.2025, за результатом проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи.

Т ак, у період часу з 09 год 07 хв по 11 год 15 хв 22.01.2026 слідчим в ОВС СВ УСБУ в Харківській області на підставі ухвали слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова від «19» січня 2026 року (справа № 643/731/26, н/п 1-кс/643/731/26), проведено обшук за місцем фактичного проживання громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якого виявлено та вилучено належний ОСОБА_5 предмет, а саме:

- мобільний телефон марки «Oukitel WP 19», сіро-чорного кольору, imei 1: НОМЕР_6 , imei 2: НОМЕР_7 , із сім картами мобільного зв`язку НОМЕР_1 , НОМЕР_3 .

22.01.2026 ОСОБА_5 об 11 год 20 хв повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч. 2, 3 ст. 436-2 КК України.

Відповідно до пояснень ОСОБА_5 , під час обшуку, зазначений мобільний телефон використовувався особисто ним. Зокрема, у мобільному телефоні марки «Oukitel WP 19», сіро-чорного кольору, imei 1: НОМЕР_6 , imei 2: НОМЕР_7 , із сім картами мобільного зв`язку НОМЕР_1 , НОМЕР_3 , виявлено інстальований застосунок месенджера «Telegram», в якому авторизований аккаунт з найменуванням під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 », ім`я користувача « ОСОБА_8 » (раніше акаунт мав назву « ОСОБА_6 », ім`я користувача « ОСОБА_7 ») id НОМЕР_5 прив`язаний до номеру мобільного телефона НОМЕР_3 , під час огляду застосунку наявне поширювання у телеграм-канал « ІНФОРМАЦІЯ_3 » публікацій зазначених раніше.

22.01.2026 постановою слідчого вищезазначений предмет визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Вказаний предмет відповідає критеріям ст. 98 КПК України та може свідчити про причетність ОСОБА_5 , а також інших осіб до вчинення вищевказаних злочинів.

Зважаючи на викладене, на час досудового розслідування та судового провадження на вказаний предмет необхідно накласти арешт з метою збереження речових доказів та недопущення їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.

Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів, які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подавши заяву, в якій просила клопотання розглянути за її відсутності та задоволити.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду 26.01.2026 за вх. № 4215 надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Постановою слідчого в ОВС 1-го відділення слідчого відділу УСБУ в Харківській області капітана юстиції ОСОБА_9 від 22.01.2026 вилучені речі, а саме:

- мобільний телефон марки «Oukitel WP 19», сіро-чорного кольору, imei 1: НОМЕР_6 , imei 2: НОМЕР_7 , із сім картами мобільного зв`язку НОМЕР_1 , НОМЕР_3 - визнано речовими доказами.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Дане клопотання надійшло до суду 23.01.2026, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Нормами ст. 22 КПК України врегламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норм ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Нормою ст. 2 КПК України врегламентовано, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. У постанові про визнання майна речовим доказом зазначено, що вилучений предмет може бути в подальшому об`єктом слідчих дій, в тому числі експертного дослідження. При цьому у постанові не конкретизується, якого саме виду експертного дослідження. Відтак слідчий суддя доходить висновку, що на даний час не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

На даний час не спростовано підставність клопотання про арешт, що в подальшому не унеможливлює ставити питання про скасування арешту майна в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 23, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, вилученим в ході проведення обшуку 22.01.2026 за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_5 , а саме: мобільним телефоном марки «Oukitel WP 19», сіро-чорного кольору, imei 1: НОМЕР_6 , imei 2: НОМЕР_7 , із сім картами мобільного зв`язку НОМЕР_1 , НОМЕР_3 .

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1