Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/6475/25
Провадження № 1-кс/279/1395/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" жовтня 2025 р. м.Коростень

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000763 від 21.10.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

22 жовтня 2025 року слідчий СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернулась до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000763 від 21.10.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

В обґрунтування клопотання вказує, що 21.10.2025 близько 18 години гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , у ході розпивання спиртних напої на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, наніс ріжучим предметом удар по гр. ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим заподіяв останньому тілесні ушкодження у вигляді проникаючої колото-ріжучої рани м`яких тканин живота справа.

По даному факту 21 жовтня 2025 року слідчим відділенням Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000763 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

22.10.2025 року в період часу з 03 год 27 хв по 03 год 53 хв затримано в порядку до ст. 208 КПК України гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході чого у останнього вилучено кросівки, штани та ремінь, куртку вітро-волого захисну.

Таким чином, у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вилучені у ОСОБА_5 кросівки, штани та ремінь, куртка вітро-волого захисна можуть бути використані як доказ в скоєнні вказаного злочину.

Враховуючи наявність достатніх підстав вважати, що вилучене під час затримання у ОСОБА_5 речі є речовими доказами у вчиненні вказаного кримінального правопорушення та у випадку не накладення на них арешту можуть бути знищені, а також з метою встановлення істини у кримінальному провадженні, експертного дослідження та збереження вищевказаних речей, які зберегли на собі сліди злочину, які набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, слідчий клопотав про накладення арешту на вищевказане майно.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ визначення слідчого судді розгляд клопотання переданий слідчому судді ОСОБА_1 та призначений о 13:20 годин 23.10.2025 року.

Про дату, час та місце розгляду клопотання учасники провадження повідомлені належним чином. У судове засідання власник майна, слідчий та прокурор не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду справи не надали. Фіксування судового процесу відповідно до ч.4 ст.107 КПК України не здійснювалося.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

У силу ч.1 ст.40 КПК України слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійсненні процесуальних дій.

Частиною 5 ст.171 КПК України встановлено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Частиною 1 ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчим суддею встановлено, що 21.10.2025 близько 18 години гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , у ході розпивання спиртних напої на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, наніс ріжучим предметом удар по гр. ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим заподіяв останньому тілесні ушкодження у вигляді проникаючої колото-ріжучої рани м`яких тканин живота справа.

21 жовтня 2025 року по даному факту слідчим відділенням Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000763 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

22.10.2025 року в період часу з 03 год 27 хв по 03 год 53 хв затримано в порядку до ст. 208 КПК України гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході чого у останнього вилучено кросівки, штани та ремінь, куртку вітро-волого захисну, які згідно з постановою слідчого СВ Коростенського РУП в Житомирській області ОСОБА_3 від 22.10.2025 року визнані речовим доказом у кримінальному провадженні №0000763 від 21.10.2025 року.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

У відповідності до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів. Згідно з ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.

На переконання слідчого судді, є всі підстави вважати, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, зокрема на кросівки, штани та ремінь, куртку вітро-волого захисну, які вилучені під час затримання в порядку ст. 208 КПК України гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 22.10.2025 за адресою: АДРЕСА_2 , може бути накладений арешт з метою збереження речових доказів для доведення обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за ч.1 ст.121 КК України.

Повернення вилученого майна може призвести до його зникнення чи знищення.

Порушення строків подання клопотання до суду не встановлено.

Враховуючи викладене, клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури, є обґрунтованим, подане з дотриманням строку, передбаченого ст.171 КПК України, отже, підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 131-132, 159, 170-173, 309, 392 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , задовольнити.

Накласти арешт у формі позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, а саме на: кросівки, штани та ремінь, куртку вітро-волого захисну, які вилучені в ході затримання в порядку ст. 208 КПК України, гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 22.10.2025 року за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_7