Справа №705/4281/25
1-кп/705/942/25
У Х В А Л А

про завершення підготовчого провадження

та призначення судового розгляду

08 жовтня 2025 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ;

з участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Умань обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000927 від 31.03.2025 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками складів злочинів, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебувають матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками складів злочинів, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України.

Ухвалою судді за вказаними матеріалами кримінального провадження було призначено підготовче судове засідання.

12.09.2025 до суду захисником подане клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, яке обґрунтоване тим, що у формулюванні обвинувачення висунутого ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення за ч. 5 ст. 190 КК України не розкрито суб`єктивної сторони злочину, який характеризується прямим умислом і корисливим мотивом, а тому дані обвинувального акту не є фактичними, а є припущенням та домислами, що є порушенням ст. 17 КПК України, ст. 62 Конституції України та п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України. Сторона захисту вважає, що обов`язкові складові обвинувального акту, зокрема, і елементи складу злочину, що підлягають доказуванню, першочергово не були вказані стороною обвинувачення в обвинувальному акті, а отже, наведене свідчить про те, що вказаний у обвинувальному акті виклад фактичних обставин та формулювання обвинувачення є неконкретним та неповним, що унеможливлює сприйняття обвинувачем обсягу та змісту висунутого йому обвинувачення, позбавляє сторону захисту можливості ефективно здійснювати свій захист, перешкоджає призначенню справи до судового розгляду та позбавляє суд визначити межі судового розгляду з огляду на положення ч. 1 ст. 337 КПК України. Просить суд повернути обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000927 від 31.03.2025 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками складів злочинів, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України прокурору, як такий, що не відповідає вимогам КПК України.

Захисник в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити.

Обвинувачений в судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що обвинувальний акт відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства просив призначити справу до судового розгляду.

Представник потерпілого в судовому засіданні підтримав думку прокурора. Пояснив, що ПрАТ «Укргідроенерго», як особі, яка в силу приписів нормативно правових актів зобов`язана компенсувати постачальнику електроенергії різницю між вартістю електроенергії за побутовим та промисловим тарифом, було заподіяно безпосередньої шкоди, оскільки у випадку проведення обвинуваченим платежів за промисловим тарифом у них би не виникало обов`язку щодо сплати зазначеної компенсації.

Оскільки позиції сторони захисту та обвинувачення є взаємовиключними, судом було вирішено проведення одночасного розгляду питання про повернення обвинувального акту прокурору або його призначення до судового розгляду (в разі, якщо суд дійде висновку щодо відсутності підстав для повернення обвинувального акту).

Ураховуючи позицію учасників кримінального провадження та засади його диспозитивності, суд даною ухвалою вирішує клопотання сторони захисту про повернення обвинувального акту прокурору та клопотання сторони обвинувачення про призначення судового розгляду.

1. Щодо повернення обвинувального акту.

Як передбачено ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження - є застосування до кожного учасника кримінального провадження належної правової процедури.

Пунктом 3 ч. 3 ст. 314 КПК України передбачено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Так, за ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити, серед іншого, анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розмір пропонованої винагороди викривачу.

Проаналізувавши обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000927 від 31.03.2025 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками складів злочинів, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України, на відповідність вимогам кримінального процесуального закону, суд не вбачає у викладенні формулювання обвинувачення таких недоліків, які б свідчили про його явну неконкретність та які б перешкоджали призначенню справи до судового розгляду.

В обвинувальному акті достатньою мірою викладені відомості щодо події кримінального правопорушення (часу, місця, способу та інших обставин кримінального правопорушення), форми вини, мотивів і мети вчинення інкримінованих обвинуваченому ОСОБА_5 злочинів, та інші обставини, які підлягають доведенню прокурором під час судового розгляду, відповідно до вимог ст. ст. 91, 92 КПК України.

Суд також вважає за необхідне зазначити, що згідно з п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, в обвинувальному акті зазначаються фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими. При цьому, чинним КПК України не передбачено повноваження суду, до ухвалення вироку чи іншого рішення по суті справи, перевіряти правильність визначення прокурором обсягу обвинувачення, зобов`язувати його змінювати цей обсяг, повертати обвинувальний акт у зв`язку з неправильною кваліфікацією дій обвинуваченого, тощо.

Верховний Суд у постанові від 03.07.2019 у справі № 273/1053/17 зазначив, що кримінальний процесуальний закон не надає повноважень суду до ухвалення вироку чи іншого рішення по суті справи перевіряти правильність визначення прокурором обсягу обвинувачення, зобов`язувати його змінювати цей обсяг. Визначення обсягу обвинувачення при направленні обвинувального акту до суду належить виключно до повноважень прокурора.

В постанові Верховного Суду від 29.03.2019 у справі № 686/18210/15-к зазначено, що для забезпечення права на ефективний захист в формулюванні обвинувачення мають бути зазначені ті обставини і з такою деталізацією, які необхідні й достатні для того, аби дозволити обвинуваченому ефективно захищатися від нього. Це не означає, що при формулюванні кожного обвинувачення мають бути зазначені всі без виключення обставини, наведені у переліку статті 91 КПК.

Це підтверджено і практикою Європейського суду з прав людини, на яку посилається захисник. У рішенні Маточча проти Італії зазначено, що хоча «обвинуваченому мають повідомити «в деталях» підставу обвинувачення проти нього, тобто суттєві факти, які свідчать проти нього і є підставою для обвинувачення і характер обвинувачення, а саме правову кваліфікацію цих суттєвих фактів»,[1]однак «обсяг «детальної» інформації, на який посилається [пункт (а) параграфу 3 статті 6 Конвенції], змінюється в залежності від особливих обставин кожної справи».[2]

Таким чином, формулювання обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення є дискреційними повноваженнями прокурора, а тому викладається в обвинувальному акті в такому виді, як це вважає за необхідне прокурор.

Суд наголошує, що обставини, викладені в обвинувальному акті, обґрунтованість сформульованого обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення є предметом розгляду в судовому засіданні кримінального провадження по суті.

Як слідує зі змісту цього обвинувального акта, у ньому містяться встановлені слідством обставини вчинення обвинуваченим інкримінованого злочину, сформульовано обвинувачення щодо інкримінованого злочину та його кваліфікація з посиланням на статтю закону України про кримінальну відповідальність, тобто прокурором сформульовано обвинувачення та дано правову кваліфікацію, яка дає повне уявлення стосовно кожного з елементів складу злочину.

Повернення обвинувального акта прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акту вимогам закону, а наявність в ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.

Рішення про повернення обвинувального акту прокурору суд приймає у тому випадку, якщо без усунення виявлених недоліків кримінальне провадження не може бути призначене до судового розгляду.

З урахуванням такої стадії судового розгляду, як підготовче судове засідання, будь-яка оцінка пред`явленого обвинувачення щодо його фактичного змісту є втручанням в оцінку доказів, що є процесуально неприпустимим.

До того ж, процесуальна оцінка зазначених вище обставин, згідно вимог чинного КПК, можлива лише при ухваленні остаточного судового рішення, передбаченогост.373 КПК, тобто за наслідками лише судового розгляду кримінального провадження з дотриманням вимог, передбачених ст. 318-380 КПК України.

Якщо під час судового розгляду будуть встановлені нові фактичні обставини, то питання зміни обвинувачення можливо вирішити шляхом застосування вимог ст. 337-339 КПК.

Із огляду на викладене, суд вважає, що клопотання захисника обвинуваченого, про невідповідність обвинувального акта в даному кримінальному провадженні задоволенню не підлягає.

2. Щодо призначення судового розгляду

Кримінальне провадження підсудне Уманському міськрайонному суду Черкаської області, підстави для закриття кримінального провадження або його зупинення - відсутні, обвинувальний акт складений у відповідності до вимог КПК.

Підстави для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, відсутні.

Ураховуючи наведене, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Судовий розгляд, із урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід проводити відкрито, із викликом учасників судового провадження. Обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

3. Щодо цивільного позову.

Представник потерпілого ПАТ «Укргідроенерго» - адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду з цивільним позовом до обвинуваченого ОСОБА_5 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

В судовому засіданні представник потерпілого цивільний позов підтримав та просив прийняти до розгляду.

Прокурор не заперечував проти прийняття цивільного позову ПАТ «Укргідроенерго» до розгляду.

Обвинувачений та його захисник щодо прийняття цивільного позову покладалися на думку суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Відповідно до ч. 4 ст. 128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Розглянувши матеріали позовної заяви ПАТ «Укргідроенерго» до ОСОБА_5 , вислухавши думку сторін кримінального провадження, суд дійшов висновку, що позовна заява відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, справа підсудна Уманському міськрайонному суду Черкаської області, підстави для повернення заяви або відмови у відкритті провадження у справі, встановлені ЦПК України, відсутні, тому позовну заяву слід прийняти до розгляду, визнавши відповідно потерпілу особу ПАТ «Укргідроенерго» цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_5 - цивільним відповідачем у справі.

Керуючись ст. 291, 314, 369-372 КПК,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про повернення обвинувального акту прокурору відмовити.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000927 від 31.03.2025 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками складів злочинів, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України, призначити до судового розгляду на 16 жовтня 2025 року о 16 год. 00 хв., в залі судових засідань Уманського міськрайонного суду Черкаської області за адресою: вул. Кизила Андрія, 18 м. Умань Черкаської області.

Проведення судового розгляду кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

В судове засідання викликати учасників кримінального провадження.

Цивільний позов потерпілого ПАТ «Укргідроенерго» до обвинуваченого ОСОБА_5 прийняти до розгляду у даному кримінальному провадженні, визнавши відповідно ПАТ «Укргідроенерго» цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_5 - цивільним відповідачем у справі.

Визначити цивільному відповідачу 15-денний строк із дня отримання цивільного позову для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі докази, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів цивільний відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує цивільний позов за наявними матеріалами.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії відзиву (у разі його надіслання відповідачем) для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч. ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи (відповідачу).

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив (у разі його надіслання позивачем) для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч. ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи (позивачу).

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1