Справа № 464/3862/24
пр.№ 1-кс/464/151/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.02.2026 року слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , перекладача ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №2 ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Республіка Молдова, громадянки Республіка Молдова, з професійно-технічною освітою, не працюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючої по АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

в с т а н о в и в:

старший слідчий СВ відділу поліції №2 ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_10 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором Франківської окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_11 , про застосування до ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, без визначенням розміру застави. Покликається на те, що останній 17 лютого 2026 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.307 КК України, зокрема, ОСОБА_13 підозрюється в тому, що вона вона умисно, керуючись корисливим мотивом, у невстановлені слідством спосіб і час, місці, проте, не пізніше 16 лютого 2025 року, незаконно придбала невстановлену кількість особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено PVP, проте, не менше 304,3701 грам, що становлять особливо великі розміри, яку незаконно зберігала за місце свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 з метою подальшого збуту. Враховуючи особу підозрюваної та обставини вчинення нею злочинних дій, підозрюваній необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити її належну поведінку.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив таке задоволити з мотивів викладених у клопотанні.

Підозрювана проти клопотання не заперечила, проте просила визначити розмір застави.

Захисник просив обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, а якщо суд прийде до висновку про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання, просить визначити підозрюваній розмір застави.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання та матеріали в його обґрунтування, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується особа.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам. Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, слідчий суддя своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від слідчого судді більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

ЄСПЛ в своїх рішеннях неодноразово зазначав («Нечипорук та Йонкало проти України» від 21 липня 2011 року), що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Тримання особи під вартою, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягнення цілі якого і є тримання під вартою.

Слідчим суддею встановлено, що відділом поліції №2 ЛРУП №2 ГУ Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 20 березня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000224, в якому ОСОБА_14 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.307 КК України, - незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин, у особливо великих розмірах.

При розгляді даного клопотання, слідчий суддя вважає, що прокурор довів обґрунтованість підозри висунутої підозрюваній. Так, обґрунтованість підозри висунутої ОСОБА_14 у вчиненні кримінального правопорушення ч.3 ст.307 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом затримання в порядку ст.208 КПК України від 16 лютого 2026 року, протоколом обшуку від 16 лютого 2026 року, протоколом допиту свідків ОСОБА_15 та ОСОБА_16 від 17 лютого 2026 року, висновком експерта від 17 лютого 2026 року та речовими доказами. Будь-які інші докази, які б викликали сумніви в обґрунтованості підозри, в матеріалах кримінального провадження відсутні.

З огляду на встановлені у судовому засіданні обставини та наведені норми Кримінального процесуального кодексу України, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_14 , слідчий суддя враховує: тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у особливо тяжкому злочині (ст.12 КК України), за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна, її вік, стан здоров`я, майновий стан (не працює), неповнолітніх та непрацездатних осіб на утриманні немає (оскільки належні докази про протилежне суду не надані), особу підозрюваної, яка раніше не судима, проте є громадянкою іншої держави, що дає підстави для висновку про наявність ризиків того, що вона розуміючи наслідки притягнення до відповідальності, з метою її уникнення, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, продовжувати вчиняти кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, вчиняти інші кримінальні правопорушення, а відтак, до неї необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно вимог п.5 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Таким чином, враховуючи ч.4 ст.183 КПК України, приходжу до висновку не визначати розміру застави.

Застосування до підозрюваної іншого запобіжного заходу, за даних обставин вважаю недоцільним, оскільки більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти зазначеним ризикам.

Керуючись ст.ст.176-178, 181, 193, 194, 196, 309, 369-372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №2 ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 про застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволити.

Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючої АДРЕСА_2 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу 60 днів з моменту затримання, тобто, до 16 квітня 2026 року, включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, особою, що перебуває під вартою, у той самий строк з моменту вручення їй ухвали.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_17