Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2026 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, подане слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києва ОСОБА_3 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , в межах кримінального провадження № 0002457, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.12.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна -

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві за процесуального керівництва прокурорів Подільської окружної прокуратури міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0002457, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.12.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 12:00 год. по 14:00 год. невстановлена особа, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Гончарна, 10-Б, шляхом вільного доступу здійснила крадіжку генератора марки «Gasoline generator vogler», вартістю 7 000 гривень, чим завдала майнової шкоди ОСОБА_5 .

В ході проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення може бути причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (спільна часткова власність).

Крім того, 22.12.2025 в ході досудового розслідування вказаного кримінального правопорушення у якості потерпілої допитано ОСОБА_5 , яка повідомила, що виявила по встановленим на території її домоволодіння записам з камер відеоспостереження, що невідома особа чоловічої статті, 19.12.2025 приблизно о 13:09 год. проникла на територію домоволодіння через паркан та 2 рази обійшла територію, заглядаючи у вікна приватного будинку. Та ввечері того ж дня, було виявлено крадіжку генератора марки «Gasoline generator vogler», який знаходився на території домоволодіння. Невідомий чоловік худорлявої тілобудови, зростом 175 см, мав одягнений на голові капюшон сірого кольору, кофту з блискавкою зеленого кольору із рукавами темно-синього кольору, жилетку темно-синього кольору, перчатки чорного кольору, джинси темно-синього кольору, ботинки темно-синього кольору.

Так, на підставі постанови про проведення невідкладних слідчих дій, у період часу з 23:54 год. 22.12.2025 по 00:26 23.12.2025, проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: мобільний телефон «SAMSUNG A14» сірого кольору, імеі: НОМЕР_1 номер НОМЕР_2 , імеі2: НОМЕР_3 , який поміщено до спец пакету № WAR0126089; рукавиці чорного кольору із білими вставками, які поміщено до спец пакету №RAW0192548; джинси синього кольору SLIM 39x54, які поміщено до спец пакету №RAW0192550; жилетка чорного кольору із білими вставками, яку поміщено до спец пакету №RAW0192549; куртку зеленого кольору з чорними вставками «UNDER ARMOUR», яку поміщено до спец пакету №RAW0192551; кросівки (ботинки) зеленого кольору «COLUMBIA», розмір 43, які поміщено до спец пакету №RAW0192552.

Постановою слідчого у кримінальному провадженні вилучені предмети визнано речовими доказами, оскільки у органу досудового розслідування, є підстави вважати, що зазначені предмети можуть бути використаний як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також можуть зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий письмово просила розглянути клопотання без її участі; клопотання підтримує за вказаних обставин.

Власник майна ОСОБА_9 частково просив задовольнити клопотання. Просив не накладати арешт на мобільний телефон, обґрунтовуючи тим, що такий не має ніякого відношення до вказаного кримінального провадження, оскільки на момент вилучення речей при ньому був інший.

Дослідивши клопотання та додані матеріали, якими обґрунтовано доводи, суд дійшов висновку про те, що його слід задовольнити з наступних підстав.

Про факти, встановлені під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, зазначено вище. Вказані у клопотанні обставини справи відповідають долученим до нього матеріалам.

Зокрема, в ході досудового розслідування в кримінальному провадженні №0002457 від 22.12.2025, в ході проведеного обшуку було виявлено та вилучено речі, щодо яких внесено вказане клопотання.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 25.12.2025 (у справі №758/20877/25) надано дозвіл «на проведення обшуку приватного будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою виявлення та вилучення речових доказів у кримінальному провадженні, а саме: мобільного телефону «SAMSUNG A14» сірого кольору, імеі: НОМЕР_1 номер НОМЕР_2 , імеі2: НОМЕР_3 , рукавиць чорного кольору із білими вставками; джинсів синього кольору SLIM 39x54; жилетки чорного кольору із білими вставками; куртку зеленого кольору з чорними вставками «UNDER ARMOUR»; кросівок (ботинки) зеленого кольору «COLUMBIA», розмір 43».

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Загальні правила (засади) застосування заходів забезпечення визначені ст. 132 КПК України, за змістом частини 3 якої: застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням; а за змістом частини 5 якої: для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ст. 170 КПК України майно, яке має ознаки речового доказу, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуженню, передачі, перетворенню, використанню, втрати, приховуванню) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

У даному випадку виявлені та вилучені речі ймовірно були об`єктами, засобами вчинення кримінального правопорушення, зокрема, можуть зберігати на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, матимуть значення для проведення досудового розслідування та судового розгляду у даному кримінальному провадженні.

Таким чином вилучені речі підпадають під ознаки речових доказів, визначених ст. 98 КПК України.

Метою застосування заходу забезпечення - арешту майна є збереження речових доказів.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Натомість, під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя уповноважений оцінити можливість використання майна, на яке слідчий, прокурор бажає накласти арешт, як доказу в кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного, враховуючи обставини кримінального провадження, та того, що вилучене майно являється речовими доказами, з метою досягнення дієвості кримінального провадження виникла необхідність у накладенні арешту на майно, що було вилучено у ході проведення обшуку, який було проведено 22.12.2025.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують вимоги клопотання про арешт майна, приходжу до висновку про наявність достатнього обґрунтування стороною обвинувачення відповідності вилучених речей критеріям, викладеним у ст. 98 КПК України, зокрема, що вони могли зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі, чи є вони об`єктами кримінально протиправних дій, речами, набутими кримінально протиправним шляхом. Накладення арешту на зазначене вилучене майно може вплинути на досягнення дієвості кримінального провадження, що згідно зі ст. 131 КПК України є загальною метою забезпечення заходу кримінального провадження. Клопотання подано в строки, визначені ч. 5 ст. 171 КПК України.

Таким чином, наявні підставі для арешту майна, визначені ст. 170 КПК України, а зазначене дає підстави для задоволення клопотання.

Окремо звертається увага, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 98, 131-132, 168, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання, подане слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , в межах кримінального провадження № 0002457 від 22.12.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 22.12.2025 в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон «SAMSUNG A14» сірого кольору, імеі: НОМЕР_1 номер НОМЕР_2 , імеі2: НОМЕР_3 , рукавиці чорного кольору із білими вставками, джинси синього кольору SLIM 39x54, жилетку чорного кольору із білими вставками, куртку зеленого кольору з чорними вставками «UNDER ARMOUR» та кросівки (ботинки) зеленого кольору «COLUMBIA», розмір 43.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1