У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

22 листопада 2025 року м.Львів

Слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого ВРЗЗС СВ Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Львова, українця, громадянина України, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України -

з участю прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий ВРЗЗС СВ Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 , як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб без визначення розміру застави.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого - ч.3 ст.307 КК України, а саме: у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту наркотичних засобів та рослин в особливо великих розмірах, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину).

Зокрема, ОСОБА_5 , за невстановлених слідством обставин, але не пізніше 20.11.2025 року, діючи за попередньою змовою в групі з невстановленою досудовим розслідуванням особою, маючи єдиний умисел на незаконне збагачення, шляхом придбання, зберігання з метою збуту та незаконний збут наркотичних засобів та рослин, обіг яких обмежено, в особливо великих розмірах, використовуючи багатоплатформовий клауд-месенджер «Telegram», незаконно придбав у невстановленої досудовим розслідуванням особи подріблене листя рослини Mitragyna speciose, яке містилося всередині поштового відправлення ТОВ «Нова Пошта» ТТН №59 0015 0331 3818. Так, 20.11.2025 року, у точно невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 17 год. 36 хв., ОСОБА_5 , користуючись послугами української міжнародної групи компаній з логістики та пов`язаних послуг для бізнесу та приватних осіб ТОВ «Нова Пошта», перебуваючи у відділенні №14 ТОВ «Нова Пошта», що знаходиться за адресою: м.Львів, вул.Словацького,5, отримав, поштове відправлення ТТН №59 0015 0331 3818 із вмістом подрібленого листя рослини Mitragyna speciose, раніше придбане ним, яке зберігав при собі з метою його подальшого збуту в роздріб.

В подальшому 20.11.2025 року, в період часу з 17 год. 36 хв. до 18 год. 52 хв, в ході проведення огляду місця події, за адресою: м.Львів, вул.Словацького,5, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працівниками поліції було виявлено поштове відправлення ТОВ «Нова Пошта» ТТН №59 0015 0331 3818, всередині якого містилося 10 упаковок чорного кольору із вмістом порошкоподібної речовини зеленого кольору. Відтак, відповідно до висновку експерта, порошкоподібна речовина зеленого кольору, яка містилася в одній із десяти упаковок чорного кольору, є подрібленим листям рослини Mitragyna speciose (Кратом (kratom, ketum, biak), яке відноситься до наркотичних засобів та рослин, обіг яких обмежено, масою 945,59 грам, що становить особливо великий розмір. Таким чином, підозрюваний свідомо придбав вищезазначені наркотичні речовини, які відноситься до наркотичних засобів та рослин, обіг яких обмежено та зберігав такі з метою подальшого збуту.

20.11.2025 року, о 18 год. 53 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слідчим Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області було затримано в порядку, передбаченому ст.208 КПК України, за адресою: місто Львів, вул.Словацького, 5, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України.

Згідно Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», що затверджений постановою Кабінету міністрів України №770 від 06.05.2000 листя (подрібнене чи ціле) рослини Mitragуna speciosa (Кратом (kratom, ketum, biak) відноситься до наркотичних засобів та рослин, обіг яких обмежено. До особливо великого розміру Листя (подрібнене чи ціле) рослини Mitragyna speciosa (Кратом (kratom, ketum, biak) відноситься 12,5 грам і більше.

21.11.2025 року ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні просила задовольнити подане клопотання та пояснила, що на її думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою, оскільки останній підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину у сфері незаконного обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна. Підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно вливати на свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні відносно клопотання прокурора частково заперечили. Захисник звертає увагу на те, що підозрюваний раніше не судимий, має постійне місце проживання, стійкі соціальні зв`язки, бажає сприяти слідству а також просить врахувати молодий вік підозрюваного та стан його здоров`я, який підтверджується відповідними медичними документами. З врахуванням характеризуючих даних особи підозрюваного та обставин справи просить визначити мінімальний розмір застави.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого за погодженням з прокурором підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання 20.11.2025 року до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження №0001906 від 20.11.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України.

20.11.2025 року, о 18 год. 53 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слідчим Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області було затримано в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України.

21.11.2025 року ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України. Зокрема обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами у матеріалах кримінального провадження, а саме: повідомленнями на спецлінію «102» від 20.11.2025 року №49180; рапортом оперуповноваженого УБН ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 від 20.11.2025 року; протоколом огляду місця події від 20.11.2025 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України від 20.11.2025 року; протоколом проведення невідкладного обшуку від 20.11.2025 року; висновком експерта №СЕ-19/114-25/28928-НЗПРАП від 21.11.2025 року за результатами проведення експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів; речовими доказами по даному кримінальному провадженню та іншими матеріалами кримінального провадження, зібраними під час досудового розслідування, у їх сукупності.

Водночас, необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Встановлені у ході розгляду клопотання обставини свідчать про те, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, тобто підозра у даному кримінальному провадженні є обґрунтованою.

Оцінюючи наведені слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ризиків передбачених ст.177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити речі, документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином ; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії особливо тяжких злочинів та за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна. Крім того, кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу та спрямоване на грубе порушення суспільних відносин у сфері здоров`я населення. Вказані обставини в своїй сукупності підтверджують, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, є особою працездатною віку, тяжкими захворюваннями не страждає, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, а тому покликання представників органу досудового розслідування та органу прокуратури в цій частині суд вважає обгрунтованими та належно вмотивованими.

Тому з урахуванням обставин справи та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, враховуючи тяжкість вчиненого злочину та час його вчинення (в умовах воєнного стану, суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання прокурора про застосування до підозрюваного найжорсткішого за своєю суттю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд вважає за необхідне визначити у відповідності до п.3 ч.5 ст.182 КПК України підозрюваному відповідний розмір застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями - серйозністю злочину, ризику втечі та інше.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваному розмір застави вважає, що такий має бути співмірним із матеріальним становищем особи та вчиненим нею діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити, а тому суд враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , його майновий та сімейний стан, стан здоров`я, інші дані про його особу та ризики, передбачені ст.177 КПК України, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу в розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 302800,00 грн. з покладенням на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Строк дії запобіжного заходу слід визначити з моменту фактичного затримання підозрюваного та в межах строків досудового розслідування. А саме з моменту фактичного затримання підозрюваного о 18:53 год. 20.11.2025 року до 18.01.2026 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Керуючись вимогами статей 177,178,182,183,186,194,196,197,395 КПК України, -

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали становить: починаючи з моменту фактичного затримання підозрюваного о 18:53 год. 20.11.2025 року до 18.01.2026 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 302 800,00 грн. (триста дві тисячі вісімсот гривень нуль копійок).

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Львівській області.

У випадку внесення вказаного розміру застави, на відповідний рахунок ОСОБА_5 , звільняється з-під варти в порядку, визначеному ч.4 ст. 202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покладаються такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1