Справа №463/5791/25
Провадження №1-кс/463/7752/25
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

28 серпня 2025 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Львові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_6 , погоджене прокурором другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Львівської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави до підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Ємільчине Ємільчинського району Житомирської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 365, ч. 4 ст. 246 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

слідчий Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Львові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, за погодженням з прокурором звернувся з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у розмірі 349 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб до підозрюваного ОСОБА_5 строком на 60 діб, з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 365, ч. 4 ст. 246 КК України у перевищенні службових повноважень, тобто в умисному вчиненні працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, що спричинили тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України; у незаконній порубці дерев у лісах, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, за обставин викладених у письмовому повідомленні про підозру, яке долучено до матеріалів справи.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованих йому кримінальних правопорушень, які належать до категорії тяжких злочинів та за які, зокрема передбачене ч.3 ст.365 КК України, передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років. Обгрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України для застосування вказаного виду запобіжного заходу, а саме: є достатні підстави, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки тяжкість вчинених злочинів і покарання за такі, на думку прокурора, вже самі по собі є підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Окрім того, у ОСОБА_5 наявний паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 . За таких обстави у сторони обвинувачення наявно достатніх підстав вважати, що ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності, може незаконно перетнути Державний кордон України, на ділянках знаходження важко доступних лісових масиві тощо, які належним чином можуть не контролюватись органами охорони державного кордону.

Вважає, що підозрюваний може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, крім того з урахуванням відомих йому обставин кримінального правопорушення та матеріалів кримінального провадження зможе вступати у позапроцесуальні відносини із свідками та схиляти їх до зміни даних слідству показань. Може знищити, сховати документи, речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Обгрунтовуючи наявність ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином прокурор зазначив про те, що стаж роботи в органах лісової охорони, викладацька діяльність, наявність соціальних зав`язків у суспільстві, в тому числі з працівниками правоохоронних органів та вищими посадовими особами держави, його обізнаність про форми та методи роботи органів і підрозділів, може бути використано підозрюваним для перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, в тому числі і шляхом спотворення відповідних даних в матеріалах, що зберігаються у приміщеннях Львівському надлісництві філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Ліси України».

Може вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, в тому числі з метою прикриття своєї злочинної діяльності, та досягнення мети вчинення злочину, у якому підозрюється.

Враховуючи, що зібрані під час досудового розслідування докази є вагомими та підтверджують причетність ОСОБА_5 до вчинення ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 365, ч. 4 ст. 246 КК України, а також зважаючи на тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюють ОСОБА_5 , його вік та стан здоров`я, прокурор відтак вважає, що відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Крім того, обгрунтовуючи мотивованість заявленого розміру застави в розмірі 349 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб прокурор, покликавшись на положення ч. 5 ст. 182 КПК України щодо виключності випадку, зазначив про те, що такий розмір застави є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у підозрюваного бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Саме застава у такому розмірі, на думку прокурора, здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків. Крім того, мотивуючи виключність випадку, а відтак необхідність визначення розміру застави саме у такому розмірі зазначив, що відповідно до майнового стану підозрюваного ОСОБА_5 та електронної декларації, поданої до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2024 рік, останній мав грошові акти в розмірі 1 050 000 гривень, а також у власності перебував легковий автомобіль. Відповідно до проведеного Державною екологічною інспекцією у Львівській області розрахунку розміру шкоди заподіяної незаконною рубкою дерев встановлено, заподіяння шкоди довкіллю на суму 9 627 769 (дев`ять мільйонів шістсот двадцять сім тисяч сімсот шістдесят дев`ять) гривень 15 копійок. Враховуючи виключність даного випадку, викликаного резонансом події, матеріальний стан підозрюваного та те, що застава у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не здатна забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків, вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі 349 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 056 772 гривень. Саме такий розмір застави забезпечить виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, та зможе запобігти спробам останнього ухилитися від органів досудового розслідування та суду, зокрема незаконно виїхати за межі державного кордону України.

Жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Захисник в судовому засіданні заперечив проти застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з підстав відсутності ризиків, передбачених ст.177 КПК України та необгрунтовнаості пред`явленої підозри. У зв`язку із чим просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з утриманням під вартою у вигляді застави. Зазначив, що на утриманні підозрюваного є двоє малолітніх дітей. Крім того, підозрюваний донедавна перебував на стаціонарному лікуванні, оскільки має проблеми із здоров`ям. Копії відповідних медичних документів долучено до письмових заперечень.

Підозрюваний підтримав думку захисника та проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання підлягає до часткового задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Судом встановлено, що слідчими Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Львові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові у кримінальному провадженні №0000274 від 14.11.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 246, ч. 3 ст. 365, ч. 1 ст. 367 КК України.

22.08.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у перевищенні службових повноважень, тобто в умисному вчиненні працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, що спричинили тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України; у незаконній порубці дерев у лісах, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, за обставин викладених у письмовому повідомленні про підозру, яке долучено до матеріалів справи.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 365, ч. 4 ст. 246 КК України. Зокрема, обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 365, ч. 4 ст. 246 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, а саме:

-актом Державної екологічної інспекції у Львівській області від 23.06.2025 №3/06/26 та відповідними розрахунками складеним за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Львівського надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Ліси України». Із вказаного акту вбачається порушення пункту 30 Правил поліпшення якісного складу лісів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.2007 № 724 (у редакції до 02.05.2024), в частині планування, призначення та проведення рубок переформування у ДП «Рава-Руське ЛГ» (Філії «Рава-Руське ЛГ»), у тому числі щодо видачі лісорубного квитка №103 серії ЛЬ ЛРК № 015164 від 21.01.2022;

-розрахунком розміру шкоди заподіяної незаконною рубкою дерев порід сосна, граб, бук, на площі 3,5 га у кварталі №42 виділ №7 Рава-Руського лісництва Львівського надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Рава?Руське лісове господарство», яким визначено незаконну рубку 49 (сорок дев`ять) дерева та заподіяння шкоди довкіллю на суму 656 189 (шістсот п`ятдесят шість тисяч сто вісімдесят дев`ять ) гривень 09 копійок;

-розрахунком розміру шкоди заподіяної незаконною рубкою дерев порід сосна, граб, бук, береза, вільха на площі 1,1 га у кварталі №45 виділ №7 Завадівського Львівського надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Рава?Руське лісове господарство», яким визначено незаконну рубку 255 (двісті двадцять п`ять) дерев та заподіяння шкоди довкіллю на суму 377 165 (триста сімдесят сім тисяч сто шістдесят п`ять) гривень 55 копійок;

-розрахунком розміру шкоди заподіяної незаконною рубкою дерев порід дуб, осика, береза на площі 5,7 га у кварталі №30 виділ №1 Шклівського лісництва Львівського надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Рава?Руське лісове господарство», яким визначено незаконну рубку 585 (п`ятсот вісімдесят вісім) дерев та заподіяння шкоди довкіллю на суму 1 867 776 (один мільйон вісімсот шістдесят сім тисяч сімсот сімдесят шість) гривень 69 копійок;

-розрахунком розміру шкоди заподіяної незаконною рубкою дерев порід сосна, дуб, граб, осика, береза на площі 9,0 га у кварталі №31 виділ №6 Шклівського лісництва Львівського надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Рава?Руське лісове господарство», яким визначено незаконну рубку 717 (сімсот сімнадцять) дерев та заподіяння шкоди довкіллю на суму 2 439 557 (один мільйон чотириста тридцять дев`ять п`ятсот п`ятдесят сім) гривень 15 копійок;

-розрахунком розміру шкоди заподіяної незаконною рубкою дерев порід сосна, дуб, граб, береза, черешня на площі 8,2 га у кварталі №32 виділ №8 Шклівського лісництва Львівського надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Рава?Руське лісове господарство», яким визначено незаконну рубку 869 (вісімсот шістдесят дев`ять) дерев та заподіяння шкоди довкіллю на суму 2 940 519 (два мільйони дев`ятсот сорок тисяч п`ятсот дев`ятнадцять ) гривень 23 копійки;

-розрахунком розміру шкоди заподіяної незаконною рубкою дерев порід сосна, береза, осика на площі 4,1 га у кварталі №15 виділ №9 Михайлівського лісництва Львівського надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Рава?Руське лісове господарство», яким визначено незаконну рубку 266 (двісті шістдесят шість) дерев та заподіяння шкоди довкіллю на суму 1 346 561 (один мільйон триста сорок шість тисяч п`ятсот шістдесят один) гривень 44 копійки;

-лісорубним квитком №244 серії ЛЬ ЛРК № 026728 від 19.08.2023 та матеріалами відводу (матеріально-грошовою оцінкою лісосіки, польовою переліковою відомістю дерев, акт приймання-передачі лісосіки для розробки, актом огляду місця використання лісових ресурсів);

-лісорубним квитком №245 серії ЛЬ ЛРК № 026730 від 19.08.2023 та матеріалами відводу (матеріально-грошовою оцінкою лісосіки, польовою переліковою відомістю дерев, акт приймання-передачі лісосіки для розробки, актом огляду місця використання лісових ресурсів);

-лісорубним квитком №274 серії ЛЬ ЛРК № 026610 від 02.11.2023 та матеріалами відводу (матеріально-грошовою оцінкою лісосіки, польовою переліковою відомістю дерев, акт приймання-передачі лісосіки для розробки, актом огляду місця використання лісових ресурсів);

-лісорубним квитком №276 серії ЛЬ ЛРК № 026612 від 07.11.2023 та матеріалами відводу (матеріально-грошовою оцінкою лісосіки, польовою переліковою відомістю дерев, акт приймання-передачі лісосіки для розробки, актом огляду місця використання лісових ресурсів);

-висновком судово-почеркознавчої експертизи від 13.01.2025 №4640-Е, яким підтверджено, що підписи у лісорубних квитках №№244, 245, 274, 276 в графі «Лісорубний квиток видав» виконані ОСОБА_5 ;

-іншими матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Оцінюючи зазначені слідчим в клопотанні та наведені прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що з урахуванням обставин справи в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, знищити, сховати документи, речі які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

З урахуванням вищенаведеного суд приходить до висновку про доведеність слідчим за погодженням з прокурором наявності підстав, передбачених ч.2 ст.177 КПК України, для застосування запобіжного заходу, а саме: наявність обґрунтованої підозри та ризиків в діях підозрюваної, передбачених ст.177 КПК України.

Поряд з цим, відповідно до положень ст.178 КПК України, яка закріплює обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зазначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Суд на виконання закріпленого в ст.178 КПК України обов`язку щодо оцінки в сукупності всіх обставин при обранні запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, вважає за необхідне зазначити про наступне.

Вирішуючи питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 відповідного виду запобіжного заходу суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які належить до категорії тяжких злочинів та за які, зокрема передбачене ч.3 ст.365 К України, передбачено покарання у вигляді до 10 років позбавлення волі. Крім того, кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу та спрямоване на грубе порушення суспільних відносин у сфері службової діяльності та довкілля. В його діях наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України. Поряд з наявністю обґрунтованої підозри та ризиків в діях підозрюваного, суд також враховує при визначенні підозрюваному виду запобіжного заходу міцність соціальних зв`язків підозрюваного, репутацію, майновий стан підозрюваного та відсутність попередніх судимостей, а тому з урахуванням наведеного суд вважає недоведеним прокурором у відповідності до вимог ч.1 ст.183КПК України необхідності застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти зазначеним ризикам.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу у вигляді застави.

Так, положеннями ч.5 ст.182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається у таких межах:

1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує як положення ч.4,5 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цьогокодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Відповідно до рішення від 27.06.1968 у справі «Ноймайстер проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що як сума гарантії, передбачена п. 3 ст. 5 Конвенції повинна бути оціненою переважно стосовно обвинуваченого і його активів, а не можливих розмірів збитків. Так, намагання прив`язати суму гарантії від затриманої особи виключно до суми збитку приписуваного йому, не відповідає ст. 5 (3) Конвенції. Гарантії, передбачені цією статтею призначені не для відшкодування збитків, а скоріше для забезпечення присутності звинуваченого на слуханні. Тож її сума повинна бути встановлена в основному шляхом посилання на нього, його активи і його відносини з особами, які повинні надати заставу, іншими словами, перспектива втрати застави чи дій проти гарантів у разі його неявки до суду буде виступати в якості достатнього стримуючого фактора, щоб розсіяти будь-яке бажання з його боку переховуватись від правосуддя.

З урахуванням наведеного вище, а також враховуючи обставини справи, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність у даній справі виключності випадку для призначення підозрюваному застави у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

А тому слідчий суддя визначаючи підозрюваному розмір застави вважає, що така має бути співмірною із матеріальним становищем особи та вчиненим ним діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити, а тому суд враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , його майновий та сімейний стан, стан здоров`я, інші дані про його особу та ризики, передбачені ст.177 КПК України, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240,00 грн. з покладенням на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд вважає за необхідне визначити тривалістю 60 днів починаючи з моменту проголошення ухвали 28.08.2025 року до 26.10.2025 року включно (в межах строків досудового розслідування), оскільки ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова від 21.08.2025 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000274 від 14.11.2023 за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 246, ч. 3 ст. 365 КК України, до 6 (шести) місяців, тобто до 26.12.2025.

Керуючись вимогами статей 177,178, 182,183,186,194,196,197,395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Львові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_6 , погоджене прокурором другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Львівської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави до підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240,00 грн. (двісті сорок дві тисячі двісті сорок гривень нуль копійок).

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що не пізніше п`яти днів з дня застосування до нього запобіжного заходу у вигляді застави він зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

1) прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме м. Коростень Коростеньського району Житомирської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з працівниками Львівського надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДП «Ліси України», а також Державної екологічної інспекції у Львівській області та Державного агентства лісових ресурсів України;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

6) носити електронний засіб контролю;

Строк дії ухвали в частині покладених обов`язків становить: починаючи з моменту проголошення ухвали 28.08.2025 року до 26.10.2025 року включно (в межах строків досудового розслідування).

В решті клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1