ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/1395/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" травня 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Київ ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000991 від 27.06.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 2 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Дарницької окружної прокуратури м. Київ ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням в рамках кримінального провадження № 0000991 від 27.06.2024 про арешт нерухомого майна, а саме: нежитлової будівлі (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує загроза їх відчуження.

У судове засідання прокурор не з`явився, однак подав заяву про розгляд клопотання без його участі, у якій також підтримав заявлені вимоги.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання розглядається за відсутності власника майна.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у провадженні ВД Дарницького УП ГУНП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000991 від 27.06.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 358, ч. 2 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що невстановлені особи, діючи на території м. Києва, виготовляли технічну документацію від імені суб`єктів господарювання, які мають для цього відповідну кваліфікацію, до якої були внесені неправдиві дані щодо фактичного стану об`єктів нерухомості (технічного стану, часу в якій вони були побудовані, їх введення в експлуатацію, відповідність будівельним вимогам та іншим нормам законодавства тощо), тим самим здійснювали підроблення офіційних документів, які видаються підприємством, яке має право видавати такі документи і які надають право для подальшого введення в експлуатацію об`єктів нерухомості, а також подальшої реєстрації права власності на ці об`єкти, з метою використання їх підроблювачем чи іншою особою.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно 24.11.2021 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу с ОСОБА_5 за ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) зареєстровано право власності на нежитлову будівлю площею 93 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), за адресою: АДРЕСА_1 .

Підставою для державної реєстрації права власності на вказаний об`єкт нерухомого майна стало: Довідка про показники номер: 128/21-д, від 12.11.2021, видавник: ФОП ОСОБА_6 ; технічний паспорт б/н, від 12.11.2021, видавник: ФОП ОСОБА_6 ; технічний паспорт номер: TI01:9021-4113-9288-2556, від 17.11.2021, видавник: ЄДЕССБ, Документ отримано з ЄДЕССБ.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_7 показав, що з 2014 по 2023 рік його мати ОСОБА_6 здійснювала діяльність як ФОП, основним видом діяльності було виготовлення технічної документації на об`єкти нерухомого майна, фактично підприємницькою діяльністю займався він, оскільки мав сертифікат інженера з технічної інвентаризації. В усіх документах виготовлених мною від імені ФОП ОСОБА_6 вона ніколи не розписувалась, це за неї завжди робив він. Щодо вищевказаної технічної документації він повідомив, що він її не виготовляв. Даного об`єкта нерухомого майна не бачив.

Таким чином, є усі обґрунтовані та достатні підстави вважати, що реєстрацію та подальшу перереєстрацію права власності на вищевказаний об`єкт нерухомості здійснено на підставі підроблених документів.

Постановою прокурора від 19.05.2025 об`єкт нерухомого майна- нежитлову будівлю площею 93 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), за адресою: АДРЕСА_1 , визнано речовим доказом у вказаному вище кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України регламентовано, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів (п. 1); спеціальної конфіскації (п. 2); конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи (п. 3); відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п. 4).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор посилається на існування загрози подальшої фіктивної або реальної перереєстрації права власності на вказаний вище об`єкт нерухомого майна, який є речовим доказом в даному кримінальному провадженні, а тому, з метою встановлення істини по даному кримінальному провадженню та збереженню речових доказів, а також забезпеченню здійснення досудового розслідування, у кримінальному провадженні виникла необхідність у накладенні арешту на нежитлову будівлю площею 93 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного, з урахуванням мотивів клопотання прокурора про арешт майна та доданих до клопотання документів, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що мав місце факт вчинення кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 та ч.ч. 1,2,4 ст. 358 КК України та про необхідність накладення арешту на нежитлову будівлю (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та визнана речовим доказом, з метою забезпечення кримінального провадження та недопущення відчуження майна, що є предметом злочинного посягання.

За таких обставин, керуючись вимогами ст.ст.131, 167, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Київ ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на нежитлову будівлю (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), із забороною здійснювати будь-які реєстраційні дії, відчужувати даний об`єкт нерухомого майна будь-яким особам, товариствам, установам, організаціям, підприємствам та фізичним особам або вчиняти будь які правочини із зазначеним нерухомим майном.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1