Справа № 643/9192/25
Провадження № 1-кс/643/3202/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.06.2025 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001207 від 03.12.2024 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 ч. 1 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділом УСБУ в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001207 від 03.12.2024 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 ч. 1 ст. 358 КК України.

Процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури.

Встановлено, що ОСОБА_4 працюючи на посаді лікаря-невропатолога консультативного відділу КНП Пісочинської селищної ради « ІНФОРМАЦІЯ_2 », з червня 2022 року, з використанням своїх службових можливостей, активно сприяла діяльності осіб з числа посадовців медико-соціальних експертних комісій (далі МСЕК) КЗОЗ « ІНФОРМАЦІЯ_3 », співробітникам медичних закладів м. Харкова і Харківської області та громадянам України в реалізації протиправного механізму ухилення громадян України від мобілізації до лав Збройних сил України шляхом незаконного встановлення чоловікам призовного віку статусу інваліда.

Встановлено, що ОСОБА_4 організувала підроблення первинної медичної документації (протоколів МРТ досліджень, історій хвороб, виписок про перебування на амбулаторному та стаціонарному лікуванні) на підставі яких, складала та видавала направлення на медико-соціально-експертну комісію за Формою № 088/о, особисто або через посередників контактувала із представниками обласних, профільних та районних медико-соціальних експертних комісій КЗОЗ « ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

В свою чергу, службовими особами обласних, профільних та районних медико-соціальних експертних комісій КЗОЗ « ІНФОРМАЦІЯ_3 », на підставі отриманих медичних документів від закладів охорони здоров`я Харківського регіону та інших залучених осіб, в тому числі і лікаря-невропатолога консультативного відділу КНП Пісочинської селищної ради « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОСОБА_4 забезпечували проходження медико-соціально-експертної комісії особами призовного віку та отримання кінцевих недостовірних документів довідки до акту огляду МСЕК за формою № 157-1/о, яка є підтверджувальним документом, щодо отримання особою статусу інваліда, які не мали для цього законних підстав, фактично не проходили обстеження та лікування у медичних закладах, у зв`язку з чим зазначеними діями створювались реальні перешкоди законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань, в частині їх обов`язку з формування мобілізаційного резерву та підтримання належної мобілізаційної готовності.

Крім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що до вказаної протиправної діяльності причетний лікар-рентгенолог ННМЦ Філії « ІНФОРМАЦІЯ_4 » ХНМУ ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка на прохання ОСОБА_4 , використовуючи своє службове становище, організовувала виготовлення недостовірних консультативних висновків для громадян України чоловічої статі призивного віку за їх фактичної відсутності у вищевказаному закладі охорони здоров`я, які у подальшому стали підставою для встановлення МСЕК статусу інваліда громадянам України чоловічої статті призивного віку, що використовували його для отримання незаконної відстрочки від мобілізації до лав Збройних Сил України, а також для виїзду за межі України в порушення встановленого порядку.

30.05.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1, ч. 1 ст. 358 КК України.

05.06.2025 в період часу з 12 год. 14 хв. по 14 год. 46 хв. на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харків про дозвіл на обшук від 19.05.2025 (справа 953/11034/24, н/п 1-кс/953/3936/25) проведено обшук за місцем роботи ОСОБА_5 в ННМЦ Філії « ІНФОРМАЦІЯ_4 » ХНМУ за адресою: АДРЕСА_1 нежитлової будівлі літ. «А-7», поверх 3, кабінет 310-В, за результатами якого виявлено та вилучено:

1) мобільний телефон Poco X5 Pro 5G, моделі 22101320G, imei 1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , з сім-карткою НОМЕР_3 .

Вказане майно могло зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення. Так, вилучений мобільний телефон, на думку слідчого, відповідає критеріям ч. 1 ст. 98 КПК України, так як зберіг на собі сліди вчинення злочину, може містити відомості щодо обставин його вчинення у вигляді дзвінків, переписок з іншими особами, обмін інформацією, фотографії документів тощо, що може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також зазначені телефони необхідні для проведення експертних досліджень.

05.06.2025 постановою слідчого вказані предмети, схожі на грошові кошти визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Речі та документи, вилучені у ході вищезазначених обшуків являють собою матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто вони відповідають критеріям ст. 98 КПК України та можуть свідчити про причетність вказаних осіб до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів та документів які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Учасники провадження та власники майна у судове засідання не з`явилися.

Представник ОСОБА_5 подав письмові заперечення, в яких просив відмовити у задоволенні клопотання.

У зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає частковому задоволенню.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Абзацом другим ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що у даному випадку стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, проведення обшуку та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого, визнано речовим доказом, а відповідна постанова не ставилась під сумнів заінтересованими особами.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя доходить висновку у необхідності накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно зберегло у собі сліди кримінального правопорушення чи інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення з таким майном слідчих дій.

Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі. Арешт майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативні наслідки арешту майна, на даному етапі досудового розслідування, виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна.

Разом з цим, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.

Відповідно до абз. 2, 3, 4 ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.

Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

У разі необхідності слідчий чи прокурор здійснює копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.

Враховуючи вищевикладене, положення ст. 114, ст. 132, ч. 4 ст. 173 КПК України, керуючись загальними засадами кримінального провадження, викладеними в ст. 7 КПК України, слідчий суддя, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку, вважає необхідним зобов`язати слідчого, прокурора передати на відповідальне зберігання особі, у якої було вилучено зазначене у клопотанні майно, після проведення відповідних експертиз, зняття виявленої інформації на електронних носіях та мобільних терміналах систем зв`язку експертами в обсязі, необхідному для досягнення мети кримінального провадження та виготовлення копій даних, які містяться на вказаних пристроях для залучення до матеріалів кримінального провадження, у строк до 30.06.2025 включно, та попередити власника майна про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна. Відтак, слідчий суддя покладає на слідчого, прокурора обов`язок з 01.07.2025 повернути зазначене вище майно його власнику (особі, у якої воно було вилучено), та у відповідності до цього визначити місце зберігання вказаного майна.

Керуючись ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт, шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні №0001207 від 03.12.2024 на тимчасово вилучене в ході проведення обшуку 05.06.2025 місцем роботи ОСОБА_5 в ННМЦ Філії « ІНФОРМАЦІЯ_4 » ХНМУ за адресою: АДРЕСА_1 нежитлової будівлі літ. «А-7», поверх 3, кабінет 310-В, майно, а саме на:

1) мобільний телефон Poco X5 Pro 5G, моделі 22101320G, imei 1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , з сім-карткою НОМЕР_3 .

Місцем зберігання вказаного майна визначити ІНФОРМАЦІЯ_6 до 30.06.2025 включно, протягом якого надати стороні обвинувачення строк для проведення відповідних експертиз, зняття виявленої інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, спеціалістами (експертами) в обсязі, необхідному для досягнення мети кримінального провадження та виготовлення копій даних, які містяться на вказаних носіях, для залучення до матеріалів кримінального провадження, а також провести інші слідчі дії, а з 01.07.2025 зобов`язати слідчого/прокурора передати на відповідальне зберігання вказане вище майно особі, у якої воно було вилучено або власнику, та попередити таку особу про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_6