Зіньківський районний суд Полтавській області
_________________________________________________________________________________
Справа № 530/1232/25
Номер провадження 1-кс/530/338/25

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.06.2025 р. Слідчий суддя Зіньківського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Зіньківського відділу Диканської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000152 від 22.06.2025 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.358 КК України,-

В С Т А Н ОВ И В :

Матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000152 від 22.06.2025 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.06.2025 до ВнП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшло телефонне повідомлення інспектора СРПП ВнП №4 ОСОБА_4 про те, що 22.06.2025 на автомобільній дорозі «Гадяч-Опішня» поблизу м. Зіньків Полтавського району Полтавської області, було зупинено автомобіль «ВАЗ 21099» д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході перевірки документів в якого виявлено посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 14.06.2024, з явними ознаками підроблення.

22.06.2025 дізнавачем сектору дізнання ВнП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 розпочате кримінальне провадження №0000152 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України.

22.06.2025 дізнавачем проведено огляд місця події, а саме: територію автомобільної дороги «Гадяч-Опішня» поблизу м. Зіньків Полтавського району Полтавської області, в ході якого ОСОБА_5 на законну вимогу працівників поліції надав для огляду посвідчення водія серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , видане 14.06.2024 ТСЦ 8041, з відкритою категорією «В, D1, D», яке під час огляду поміщено до одного прозорого сейф-пакунку з написом «Національна Поліція України» інвентарний номер PSP 1157667 та тимчасово вилучено до ВнП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

В ході огляду місця події, на запитання дізнавача, де він отримав дане посвідчення водія, ОСОБА_5 відповів, що дане посвідчення водія він замовив в минулому році через мережу інтернет та для цього, він надав свої анкетні дані та фото, і заплатив за виготовлення посвідчення 5500 грн.

22.06.2025 вищезазначене тимчасово вилучене посвідчення водія визнано постановою дізнавача речовим доказом і приєднано до матеріалів кримінального провадження №0000152.

22.06.2025 постановою дізнавача по кримінальному провадженні призначено проведення технічної експертизи документів, з метою встановлення можливого факту підроблення вищезазначеного посвідчення водія.

На підставі вищевикладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, виникла необхідність накласти арешт на посвідчення водія серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , видане 14.06.2024 ТСЦ 8041, з відкритими категоріями «В, D1, D».

На даний час в органу досудового розслідування є об`єктивна потреба встановлення обставин вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, для чого необхідним є належне зберігання вищевказаного речового доказу із метою проведення необхідних слідчих дій та за необхідності проведення судової технічної експертизи документів.

Крім того, накладення арешту на вилучений документ, є необхідним для запобігання можливості його подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, що може перешкоджати всебічному, повному та об`єктивному дослідженню обставин кримінального провадження.

Враховуючи викладене, у даному випадку доцільно застосувати спосіб арешту, що полягатиме у зберіганні речового доказу у матеріалах кримінального провадження, до моменту проведення судової експертизи.

В судове засідання прокурор не з`явився, написав заяву, що подане клопотання підтримав з підстав у ньому наведених, вивчивши наявні матеріали, якими прокурор обґрунтовує заявлене клопотання, дослідивши додані до клопотання матеріали, приходжу до висновку, що заявлене клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Відповідно до ч.4 ст.38 КПК України досудове розслідування здійснюють слідчі, дізнавачі одноособово або слідчою групою, групою дізнавачів.

Разом з тим, згідно вимог п.4 ч.2 ст.40-1 КПК України дізнавач уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.06.2025 до ВнП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшло телефонне повідомлення інспектора СРПП ВнП №4 ОСОБА_4 про те, що 22.06.2025 на автомобільній дорозі «Гадяч-Опішня» поблизу м.Зіньків Полтавського району Полтавської області, було зупинено автомобіль «ВАЗ 21099» д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході перевірки документів в якого виявлено посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 14.06.2024, з явними ознаками підроблення.

22.06.2025 дізнавачем сектору дізнання ВнП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 розпочате кримінальне провадження №0000152 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України.

22.06.2025 постановою дізнавача по кримінальному провадженні призначено проведення технічної експертизи документів, з метою встановлення можливого факту підроблення вищезазначеного посвідчення водія.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Також, ч. 2 ст. 237 КПК України передбачено, що огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно ї правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Згідно ч.2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

Згідно п.1, п.4 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

За таких обставин, клопотання в частині надання дозволу на проведення огляду підлягає задоволенню, оскільки доведено, що проведений невідкладний огляд був пов`язаним із переслідуванням особи, яка може бути причетна до вчинення кримінального правопорушення з метою подальшого забезпечення повного, всебічного, швидкого розслідування даного кримінального правопорушення, тому слід надати дозвіл на проведення огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом або знаряддям злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, частиною 1 якої визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вимоги до змісту клопотання про накладення арешту на майно та строків його подання до суду визначені ст. 171 КПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано до слідчого судді, суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що звертаючись з клопотанням про накладення арешту на майно, оглянуте 22.06.2025 року прокурором дотримано вимоги ст. 171 КПК України.

Також, слідчим суддею встановлено, що клопотання містить відповідне обґрунтування підстав та мету накладення арешту.

Метою накладення арешту на тимчасово вилучене 22.06.2025 в ході огляду місця події, а саме: території автомобільної дороги «Гадяч-Опішня» поблизу м.Зіньків Полтавського району Полтавської області, посвідчення водія серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виданого 14.06.2024 ТСЦ 8041, з відкритими категоріями «В, D1, D є те ,що вона може бути використана як доказ у кримінальному провадженні, а також з метою забезпечення її від приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування та передачі.

Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, прокурором доведена необхідність арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що у відповідності до ч. 1ст. 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 107,131,132,170 - 175,233-237,309,369-372,395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Зіньківського відділу Диканської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000152 від 22.06.2025 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.358 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 22.06.2025 в ході огляду місця події, а саме: території автомобільної дороги «Гадяч-Опішня» поблизу м. Зіньків Полтавського району Полтавської області, посвідчення водія серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виданого 14.06.2024 ТСЦ 8041, з відкритими категоріями «В, D1, D.

Визначити місцем зберігання посвідчення водія серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виданого 14.06.2024 ТСЦ 8041, з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування ним, матеріали кримінального провадження №0000152, до вирішення питання по суті.

Виконання ухвали покласти на дізнавача сектору дізнання відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали направити прокурору, дізнавачу.

На ухвалу слідчого судді в частині накладення арешту може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Зіньківського районного суду

Полтавської області ОСОБА_1