НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

Іменем України

29 травня 2025 року ЄУ № 322/789/25 (Провадження № 1-кс/322/179/25)

Слідчий суддя Новомиколаївського районного суду Запорізької області ОСОБА_1 , секретарка судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД відділення поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 (далі по тексту дізнавач), погоджене начальником Новомиколаївського відділу Запорізької окружної прокуратури ОСОБА_4 , в рамках досудового розслідування, внесеного до ЄРДР 25.05.2025 за №0000035 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України про арешт майна,

встановив:

дізнавач звернувся до слідчого судді з клопотанням зі змісту якого випливає, що 25.05.2025 до чергової частини відділення поліції №3 Запорізького РУП в Запорізькій області звернулась із заявою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 25.05.2025 близько 03:00 годин, в будинку за адресою АДРЕСА_1 , невстановлена особа в ході раптово виниклої сварки на ґрунті особистих неприязних відносин, нанесла їй декілька ударів кулаками в область обличчя, спричинивши їй тілесні ушкодження у вигляді гематоми лівого ока (ЄО №2087 від 25.05.2025).

В ході досудового розслідування під час проведення огляду місця події 25.05.2025 в період часу з 04:21 по 04:48 з будинку АДРЕСА_1 було вилучено дві скляні рюмки, наволочка блакитного кольору зі слідами РБК, волосся з підлоги, змиви нашарування речовини бурого кольору та контроль до нього з поверхні підлоги, змиви з кистей обох рук ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які було визнано речовими доказами.

25.05.2025 дізнавач СД відділення поліції №3 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області виніс постанову про визнання речовими доказами дві скляні рюмки, наволочка блакитного кольору зі слідами РБК, волосся з підлоги, змиви нашарування речовини бурого кольору та контроль до нього з поверхні підлоги, змиви з кистей обох рук ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та передачу їх на відповідальне зберігання до камери схову ВнП №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області.

Дізнання вважає за необхідне, оскільки вказані речові докази є предметом вчинення кримінального правопорушення та існує достатньо підстав та розумних підозр вважати, що вони є доказами кримінального правопорушення, тому з метою забезпечення збереження речових доказів, а також для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження вказаного майна, слідчий просив накласти на вказані об`єкти і предмети.

Дізнавач і прокурор будучи належним чином повідомлені про час і місце розгляду клопотання в судове засідання не з`явилися причини неявки не повідомили.

Дослідивши клопотання і додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов таких висновків.

Клопотання слідчого погоджене процесуальним прокурором, втім клопотання не в повній мірі відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Відповідно до п.1, 3 ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Положеннями ч.1 ст.170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Абзацом 2 ч.2 ст.171 КПК України визначено, що до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (речові докази).

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Серед перелічених в клопотанні об`єктів і предметів майном ст.190 ЦК України, можна вважати лише дві скляні рюмки і наволочку. Волосся, змиви РБК не відносяться до тимчасово вилученого майна в розумінні ст.170 КПК України. Ці об`єкти не вилучаються тимчасово у власника або законного володільця. Волося є біологічним об`єктом. Змиви, в свою чергу, створюються дізначем в процесі проведення огляду місця події та, відповідно до ч.2 ст.105 КПК України, є додатками до протоколу.

В порушення вимог ст.171 КПК України в клопотанні не зазначено власника(ів) чи володільця(ів) вилучених рюмок і наволочки, підстави з яких слідчий дійшов висновку про існування ризиків приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, згаданих речей.

Існує вірогідність того, що скляні рюмки і наволочка є власністю або потерпілої, або її батька - ОСОБА_6 . Останній надавав дозвіл на проведення огляду домоволодіння, отже можна припустити, що він міг добровільно надати і згадані предмети органу досудового розслідування. Те саме можна допускати і щодо рішення потерпілої, якщо власницею речей є вона, а не її батько. Втім наразі не відомо хто є власником чи володільцем згаданих речей. Потерпіла і в цьому контексті ніяких пояснень не надала, а її батько взагалі ОСОБА_6 не опитаний. Отже зазначені дізнавачем ризики передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України не обґрунтовані.

Якщо допускати, що ці речі не мають власника чи володільця, вони є безхазяйною річчю, і у такому випадку жоден з ризиків зазначених у клопотанні не може існувати апріорі, адже приховування, знищування чи спотворення доказу не може бути абстрактним, такі дії можуть вчинятися виключно якоюсь конкретною особою і у такому випадку питання щодо зберігання цих предметів має бути вирішено відповідно до положень ст.100 КПК України, для чого накладення арешту на нього не буде потрібним.

За правилом ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи відсутність дізнавача і прокурора в судовому засіданні слідчий суддя дійшов висновку про доцільність встановлення максимального строку визначеного положеннями КПК України для усунення недоліків клопотання.

Керуючись ст.ст.172, 369, 372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

клопотання про арешт майна повернути начальнику Новомиколаївського відділу Запорізької окружної прокуратури ОСОБА_7 для усунення недоліків, встановивши строк для усунення недоліків в сімдесят дві години з моменту отримання копії цієї ухвали.

Копію ухвали до відома направити дізнавачу.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1