Справа № 583/3891/25
У Х В А Л А

про призначення до розгляду

10 вересня 2025 року м. Охтирка

Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт, що надійшов від Охтирської окружної прокуратури у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000696 від 03.08.2025 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186, ч. 3 ст. 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Охтирського міськрайонного суду Сумської області надійшов зазначений обвинувальний акт.

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 29.08.2025 зазначений обвинувальний акт призначений до розгляду у підготовчому судовому засіданні.

У підготовчому судовому засіданні прокурор вважав за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні та просив продовжити обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою, мотивуючи тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень та наявні ризики переховування від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, продовжити злочинну діяльність.

Обвинувачений не заперечував проти призначення провадження до судового розгляду. Щодо обрання запобіжного заходу тримання під вартою заперечував, зазначивши, що доводи прокурора є надуманими та не підтверджені доказами.

Захисник підтримала думку обвинуваченого. Також зазначила, що вважає достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого домашній арешт.

Потерпілий проти призначення справи до судового розгляду не заперечував. Вважає можливим пом`якшити обвинуваченому запобіжний захід.

Заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до такого.

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 05.08.2025 до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Згідно зі ст. 29 Конституції України ніхто не може триматися під вартою інакше, як на підставах та в порядку, встановленому законом.

Згідно із ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1, п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

З обвинувального акту вбачається, що ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186 та ч. 3 ст. 296 КК України.

Щодо наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує прокурор у клопотанні, слід зазначити.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор послався на існування ризиків того, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

При визначенні імовірності переховування ОСОБА_5 від суду, суд враховує тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме: позбавлення волі на строк до 10 років.

У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Співставлення можливих негативних наслідків для обвинуваченого у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Щодо ризику незаконно впливати на потерпілих, свідків у кримінальному провадженні.

При встановленні наявності цього ризику суд враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто, ризик впливу на потерпілих, свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілих, свідків та дослідження їх судом.

Суд погоджується з доводами прокурора, про те, що не будучи обмеженим у спілкуванні, обвинувачений може підбурити потерпілих, свідків до дачі неправдивих показань для уникнення кримінальної відповідальності.

Обґрунтованим є також ризик продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується ОСОБА_5 , оскільки останній неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, обвинувачується у вчиненні двох кримінальних правопорушень, ніде не працює, джерел до існування не має, тому перебуваючи на волі може мати спокусу продовжити свою злочинну діяльність, скоїти нові аналогічні чи інші кримінальні правопорушення.

Враховуючи наведене, суд вважає, що з метою запобігти спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків та продовженню злочинної діяльності, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень, обвинуваченому ОСОБА_5 необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у вигляді тримання під вартою буде доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого та зможе запобігти доведеним ризикам.

Інший, більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого та не зможе запобігти доведеним ризикам.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, суд не визначає розмір застави.

Дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , суд приходить до висновку про призначення судового розгляду з таких підстав.

Учасники кримінального провадження проти призначення судового розгляду не заперечували.

Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України. Дане кримінальне провадження підсудне Охтирському міськрайонному суду Сумської області.

Таким чином, наявні підстави для призначення судового розгляду на підставі зазначеного обвинувального акту у відкритому судовому засіданні.

Керуючись ст.ст. 314-316 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24.00 год. 08.11.2025.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186 та ч. 3 ст. 296 КК України, у відкритому судовому засіданні 24.09.2025 на 15.00 год. в залі судових засідань Охтирського міськрайонного суду Сумської області за адресою: м. Охтирка, вул. Ярославського, 2 Сумської області.

В судове засідання викликати учасників кримінального провадження: прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілих.

Ухвала про призначення справи до розгляду оскарженню не підлягає, однак заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Ухвала про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченим з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя Охтирського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_7