Провадження № 11-сс/824/1140/2025 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_1
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 травня 2025 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар ОСОБА_4 ,

за участю:

заявника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 29 листопада 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги керівника громадської організації «Громадська ініціатива 1» ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

В С Т А Н О В И Л А :

Як вбачається з ухвали слідчого судді, до Печерського районного суду м. Києва надійшла скарга керівника громадської організації «Громадська ініціатива 1» ОСОБА_5 , на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 11.09.2024.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 29 листопада 2024 року у задоволенні скарги ОСОБА_5 відмовлено.

Слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що аналізуючи зміст заяви ОСОБА_5 від 11.09.2024 про вчинення кримінальних правопорушень службовими особами Стрийського РУ ГУНП у Львівській області, Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, слідчий суддя вважає, що, в розумінні ст.ст. 2, 11 КПК України, вона не містить даних про вчинення діяння, яке містить ознаки злочину та є суспільно небезпечним.

Також, аналізуючи зміст заяви ОСОБА_5 від 11.09.2024 про можливе вчинення, на його думку, суддями Стрийського міськрайонного суду Львівської області злочину, слідчий суддя дійшов висновку, що вона містить загальні відомості та суб`єктивну оцінку дій суддів і не містить викладу обставин про вчинення кримінальних правопорушень суддями, а її зміст фактично зводиться до непогодження з прийнятим судовим рішенням та процесуальними діями судді.

При цьому, скарги на дії судді можуть бути подані до Вищої ради правосуддя.

Відтак, слідчий суддя дійшов до висновку, що відсутність правових підстав для внесення відомостей за заявою від 11.09.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 29 листопада 2024 року та постановити нову ухвалу, якою зобов`язати ЦА ДБР внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що розгляд скарги ОСОБА_6 відбувся з грубим порушенням вимог кримінального процесуального закону та оскаржувана ухвала постановлена незаконним складом суду.

Вказує, що судом першої інстанції відбувся неповний судовий розгляд та залишилися недослідженими обставини, з`ясування яких має істотне значення.

Заслухавши суддю доповідача,

пояснення ОСОБА_5 , який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити,

вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Стаття 370 КПК передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з положеннями ст. 24 КПК, які узгоджуються з приписами ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Главою 26 КПК передбачений інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності на стадії досудового розслідування, який служить вихідною гарантією захисту прав учасників кримінального провадження і є однією із засад кримінального провадження.

Специфіка кримінальної процесуальної діяльності визначає особливу процедуру оскарження дій (бездіяльності) і рішень осіб, які її здійснюють, водночас право на оскарження у кримінальному процесі забезпечується встановленням у нормах КПК порядку і строків принесення (у деяких випадках і розгляду) скарг на дії (бездіяльність) і рішення суду, слідчого судді, прокурора, слідчого.

Так, за змістом ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Як слідує з матеріалів провадження, розгляд скарги керівника громадської організації «Громадська ініціатива 1» ОСОБА_5 відбувся без участі останнього.

Проведення судового розгляду без участі ОСОБА_5 слідчий суддя мотивував тим, що особа, яка подала скаргу, про розгляд скарги повідомлена належним чином, а неявка слідчого не перешкоджає розгляду скарги, враховуючи строк розгляду скарги під час досудового розслідування, встановлений КПК України, слідчий суддя визнав можливим розглянути скаргу за їх відсутності.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на те, що матеріали судового провадження містять низку клопотань ОСОБА_5 про участь у судовому засіданні по розгляду поданої ним скарги у режимі відеоконференції, що також відображено у судовому рішенні слідчим суддею, зокрема:

- 26.09.2024 року на адресу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від керівника ГО «Громадська ініціатива 1» ОСОБА_5 надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції;

- 25.09.2024 року на адресу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від керівника ГО «Громадська ініціатива 1» ОСОБА_5 надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, яке було передано слідчому судді 03.10.2024;

- 03.10.2024 року на адресу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від керівника ГО «Громадська ініціатива 1» ОСОБА_5 надійшло клопотання про відкриття провадження за скаргою та про проведення судового засідання в режимі відеоконференції;

- 21.11.2024 року на адресу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від керівника ГО «Громадська ініціатива 1» ОСОБА_5 надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалами слідчого судді, зокрема, від 27.09.2024, 04.10.2024, 21.11.2024 відмовлено у задоволенні клопотань ОСОБА_5 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. Належних мотивів такої відмови слідчим суддею в ухвалах не наведено.

28.11.2024 року на адресу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від керівника ГО «Громадська ініціатива 1» ОСОБА_5 надійшло клопотання про розгляд скарги за його відсутності, вимоги скарги підтримує та просить задовольнити.

Слід звернути увагу на те, що дійсно положення ч. 3 ст. 306 КПК України передбачають проведення розгляду за обов`язковою участі особи, яка подала скаргу, однак вказаною нормою закону не передбачено обмежень щодо розгляду такої скарги у разі наявності клопотання від такої особи про підтримання вимог скарги і її розгляд за їх відсутності.

Разом з цим, при вирішенні питання щодо дії слідчого судді в таких випадках, при наявності заяв від скаржника про розгляд справи за їх відсутності, на думку колегії суддів, слід застосовувати положення ч. 6 ст. 9 КПК України, у відповідності до яких мають застосовуватися загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Аналіз загальних засад кримінального провадження, закріплених у ст.ст. 7, 8, 9, 20, 21, 22, 24, 26, 28 КПК України, на думку колегії суддів, дає достатні підстави вважати, що положення ч. 3 ст. 306 КПК України не вимагають від слідчого судді досягнути мети забезпечити обов`язкову участь заявника в судовому засіданні, оскільки належне повідомлення про дату, час та місце розгляду скарги заявника, свідчить про забезпечення слідчим суддею виконання загальних засад кримінального провадження, зокрема права заявника на захист та доступ до правосуддя, що не позбавляє права слідчого судді розглянути при вказаних обставинах скаргу по суті.

Однак, не заперечуючи дискреційне право слідчого судді на обґрунтування свого рішення і його висновок про відмову у задоволенні клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, колегія суддів не може погодитися з рішенням слідчого судді у даному конкретному випадку, оскільки тільки з підстави необгрунтованості клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконфенерції, не було забезпечено участь заявника у судовому засіданні, що має наслідком порушення права особи на доступ до правосуддя.

Тобто суд першої інстанції належним чином не забезпечив участі ОСОБА_5 під час розгляду його скарги, чим порушив конституційне право заявника на доступ до правосуддя.

За наявності указаного істотного порушення кримінального процесуального закону ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 29 листопада 2024 року про відмову у задоволенні скарги керівника громадської організації «Громадська ініціатива 1» ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених службових осіб Державного бюро розслідувань, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не може визнаватися законною та обгрунтованою, а тому вона підлягає скасуванню із призначенням нового розгляду скарги у суді першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 412 КПК України, істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкоджають чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення.

У зв`язку із наявністю зазначеного вище істотного порушення кримінального процесуального закону, яке викликає необхідність призначення нового розгляду скарги у суді першої інстанції, враховуючи при цьому також те, що слідчим суддею під час попереднього розгляду скарги не вислуховувались доводи заявника ОСОБА_5 , колегія суддів не дає оцінки доводам апеляційної скарги в частині необґрунтованості висновків слідчого судді про відсутність підстав для задоволення скарги ОСОБА_5 і у цій частині оскаржувану ухвалу не перевіряє. Однак, ці доводи апеляційної скарги повинні бути перевірені слідчим суддею у ході повторного розгляду скарги ОСОБА_5 .

Керуючись ст.ст. 376, 405, 407, 409, 422 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 29 листопада 2024 року - скасувати.

Призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

Судді ________________ _________________ _________________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3