Провадження № 1-кс/638/1837/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , при прийнятті скарги ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

встановив:

19.06.2025 надійшла скарга ОСОБА_2 в якій вона вимагає зобов`язати керівника Ізюмської окружної прокуратури Харківської області належним чином виконати вимоги заяви від 09.06.2025 в повному обсязі. В обґрунтування скарги зазначає, що 09.06.2025 до керівника Ізюмської окружної прокуратури Харківської області на електронну адресу подано заяву про надання інформації та реєстрацію в ЄРДР злочинів, інформація про виконання вимог цієї заяви не надаходила.

Дослідивши матеріали скарги слідчий суддя прийшов до висновку, що скарга підлягає поверненню з наступних підстав.

У своїй прецедентній практиці Європейський Суд з прав людини виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави (рішення ЄСПЛ у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам ІІ проти Німеччини» № 45227/98 від 12.07.2001).

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Частинами 1,2 статті 55 КПК України визначено, що потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

За положенням ч.1 ст.60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

Статтею 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Системне тлумачення статей 214 і 303 КПК свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, які є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

ОСОБА_3 зазначає, що зверталася із заявою на електронну пошту керівника Ізюмської окружної прокуратури Харківської області, у якості доказу долучено скриншот електронної скриньки.

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що з наданого скриншоту неможливо однозначно ідентифікувати зміст направленої заяви та отримання її адресатом.

Інших доказів направлення саме цієї заяви та отримання її Ізюмської окружної прокуратури Харківської області у суду не надано.

Форма та зміст скарги мають відповідати вимогам КПК України, у тому числі до скарги мають бути долучені докази на підтвердження факту наявності звернення скаржника до органу досудового розслідування.

Бездіяльність слідчого або прокурора може бути оскаржена лише в разі отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, однак доказів на підтвердження вказаних обставин ОСОБА_2 не надано.

Таким чином, в матеріалах скарги відсутні належні відомості, які б могли свідчити про надходження заяви до Ізюмської окружної прокуратури Харківської області.

Враховуючи викладене, оскільки ОСОБА_2 не доведений факт звернення із заявою до Ізюмської окружної прокуратури Харківської області, а відтак відсутні підстави вважати що ОСОБА_2 має право подавати скаргу на уповноважених осіб Ізюмської окружної прокуратури Харківської області, так як остання не може вважатися такою, що набула процесуальний статус заявника у розумінні статті 60 КПК України або потерпілої у розумінні ст.55 КПК України, тобто може бути суб`єктом оскарження бездіяльності слідчого.

Пунктом першим ч. 2 ст. 304 КПК України визначено, що скарга на бездіяльність слідчого, передбачена ч. 1 ст. 303 КПК України, повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Роз`яснити, що відповідно до ч.7 ст.304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У зв`язку із наведеним вище, скарга ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Ізюмської окружної прокуратури Харківської області підлягає поверненню особі, яка її подала, на підставі п. 1 ч. 2 ст.304 КПК України, так як ОСОБА_2 не підтвердив, що є особою, яка має право подавати таку скаргу.

Керуючись ст. ст. 303-304 КПК України, суддя, -

постановив:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1