Справа № 358/689/25 Провадження № 1-кп/358/189/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2025 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000602 від 13.03.2025 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Біла Церква, Київської області, українця, громадянина України, не працюючого, не одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого (зі слів обвинуваченого) за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, останній раз 20.06.2024 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області за ч.3 ст.15, ч.2 ст.185, ч.3 ст. 185, ч.3 ст.70 КК України до 4 років позбавлення волі, звільнений 20.11.2024 на підставі рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області по відбуттю покарання, довідка про звільнення КНВ № 28864 від 20.11.2024, -

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.15, ч. 4 ст.185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

На розгляд із Обухівської окружної прокуратури Київської області до Богуславського районного суду Київської області 25.04.2025 надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке 13.03.2025 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000602, у якому ОСОБА_4 , обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.

В підготовче судове засідання потерпілий ОСОБА_6 не з`явився за невідомою суду причиною, про час та місце слухання справи повідомлявся шляхом направлення судової повістки рекомендованим направленням, але інформації про отримання потерпілим судової повістки не надійшло.

Прокурор заявив клопотання про відкладення підготовчого судового засідання у зв`язку з неприбуттям до суду потерпілого ОСОБА_6 , крім цього прокурор просить обрати обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів та тримати його в ДУ «Київський слідчий ізолятор» посилаючись на наявність ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого з урахуванням тяжкості покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватими, його особи, який є неодноразово судимим, має не зняту та не погашену у законному порядку судимість, офіційно не працює, крім того обвинувачений не одружений, непрацездатних осіб на утриманні не має, тобто не має міцних соціальних зав`язків, також не має постійного місця проживання, тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення обвинувачений може переховуватися від правоохоронних органів та суду. Дані висновки зроблені з того, що з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії) та (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови) слід зазначити, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, за вчинення якого передбачене покарання у виді позбавлення волі строком до 8 років, що у разі визнання ОСОБА_4 , винним, дає підстави вважати, що він може переховуватись від правоохоронних органів з метою уникнення кримінальної відповідальності. При оцінці переховування від правосуддя може братися до уваги поряд з іншими обставинами і загроза відносно суворого покарання, так у параграфі рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» № 31315/96 від 25.04.2000 Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських суддів, що у свою чергу прийняли рішення про тримання під вартою з огляду, в тому числі на те, що підозрюваному загрожувало відносно суворе покарання. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Відповідно п. З ч. 1 ст. 177 КПК України ОСОБА_7 може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Відповідно п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ОСОБА_7 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштований, а єдиним джерелом доходу останнього являвся збут наркотичних засобів з метою отримання прибутку.

Крім того, дане клопотання обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні інших умисних злочинів проти власності, вчинених повторно, в умовах воєнного стану вже після засудження 20.06.2024 року Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20.06.2024 за ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 70 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 4 (чотири) роки, у відношенні підозрюваного протягом 2025 року скеровано до Миронівського районного суду два нових обвинувальних акти за ч. 1 ст.369 та за ч. 1 ст. 309 КК України, що свідчить про бажання обвинувачуваного ОСОБА_4 продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти клопотання прокурора про обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, додатково зазначив, що вважає себе не винуватим. Крім цього він ніколи не переховувався та не збирається переховуватися від суду. Щодо відкладення підготовчого судового засідання не заперечував.

Захисник в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання та застосовувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, який на його думку забезпечить виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Окрім того, захисник зазначив, що прокурором не доведені ризики, визначені ст.177 КПК України. Також захисник обвинуваченого просив врахувати стан здоров`я ОСОБА_4 та долучив до матеріалів провадження інформацію Київської міської медичної частини про обстеження стану здоров`я ОСОБА_4 . Щодо відкладення підготовчого судового засідання не заперечував.

Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, оцінивши ступінь обґрунтованості заявленого клопотання про застосування запобіжного заходу та долучені до нього матеріали, - приходить до наступних висновків.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу. При цьому, положення третього речення ч. 3 ст. 315 КПК України щодо автоматичного продовження строку тримання під вартою чи домашнього арешту без наявності відповідних клопотань учасників кримінального провадження рішенням Конституційного суду України № 1-р/2017 від 23.11.2017 року визнано неконституційним. Конституційний Суд України виходить з того, що зміна процесуального статусу особи з підозрюваного на обвинуваченого (підсудного) та початок стадії судового провадження у суді першої інстанції виключають автоматичне продовження застосування запобіжних заходів, обраних слідчим суддею до такої особи на стадії досудового розслідування як до підозрюваного. У вказаному рішенні зазначено, що такий запобіжний захід як тримання під вартою, який обмежує гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, може бути застосований судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора.

З урахуванням вказаного, суд відмічає, що продовження строків тримання під вартою згідно норм діючого кримінального процесуального законодавства передбачено: 1) слідчим суддею під час досудового розслідування (ст.ст. 197, 199 КПК України); 2) судом під час саме судового розгляду (ст.ст. 315, 331 КПК України). Таким чином, на стадії підготовчого судового засідання суд має право розглянути клопотання учасників судового провадження про обрання, зміну, продовження чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Заявлене прокурором клопотання про застосування запобіжного заходу в виді тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою за процесуальним змістом і формою відповідають вимогам ст. 184 КПК України.

З дотриманням ч.2 ст.184 КПК України клопотання вручене захиснику обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокату ОСОБА_5 , про що в матеріалах справи є відповідне підтвердження.

В судовому засіданні прокурор долучив до матеріалів клопотання акт від 08.05.2025 про відмову ОСОБА_4 отримувати клопотання про застосування запобіжного заходу, після чого прокурором було вручене вищезазначене клопотання ОСОБА_4 , який ознайомився із клопотанням та просив продовжити розгляд справи.

Підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження ст. 194 КПК України визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Суд, при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення за ознаками ч. 3 ст.15, ч. 4 ст. 185 КК України, враховує положення статей 368, 369, 371, 374 КПК України, змістом яких передбачено, що надання оцінки доказів у справі відбувається в нарадчій кімнаті на стадії постановлення вироку. Зазначене свідчить про те, що суд на стадії проведення підготовчого судового засідання не може робити висновок щодо «обґрунтованості підозри» шляхом надання оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення, що узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини. На думку суду, відомості, викладені в Реєстрі матеріалів досудового розслідування, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим інкримінованого кримінального правопорушення. Вагомість таких доказів наразі не викликає сумнівів.

Таким чином, суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу з огляду потреб судового розслідування.

В судовому засіданні прокурором доведено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, тобто обвинувачений без застосування до нього запобіжного заходу зможе переховуватися від суду. Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачене покарання у виді позбавлення волі строком до 8 років. Вказане свідчить, що обвинувачений, перебуваючи на волі зможе залишити місце проживання та ймовірніше за все прийме спроби переховування від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Європейський суд з прав людини у справах «Ілійков проти Болгарії», «Летельє проти Франції» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів», а особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Жодних стримуючих факторів, які б свідчили, що обвинуваченим не будуть вживатися перешкоди у відправленню правосуддя в спосіб неявки в судові засідання, - судом не встановлено.

Також, суд вважає, що зазначений прокурором у клопотанні ризик незаконного впливу на свідків є обґрунтованим та продовжує існувати до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків.

При наданні оцінки ступеню ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд враховує, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного злочину проти власності, вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у житло, в умовах воєнного стану вже після засудження 20.06.2024 Білоцерківським міськрайонним судом Київської області за ч.3 ст.15, ч.2 ст.185, ч.3 ст.185, ч.3 ст.70 КК України до 4 років позбавлення волі, крім цього у відношенні ОСОБА_7 протягом 2025 року до Миронівського районного суду скеровано два нових обвинувальних актів за ч.1 ст.369 КК України та ч.1 ст.309 КК України, що свідчить про бажання обвинуваченого ОСОБА_4 продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення. Суд з огляду на вказане, вважає, що ризик вчинення іншого кримінального правопорушення обвинуваченим є реальним.

Перевіряючи наявність законних підстав вважати, що застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою буде достатнім для запобігання встановленим ризикам кримінального провадження, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, оцінено в сукупності фактори, пов`язані з характером особи обвинуваченого, моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, особистими та соціальними обставинами його життя, сімейними зв`язками та зв`язками з суспільством.

Так, судом враховано, що:

1) за способом життя та економічним становищем: обвинувачений не працює, не має постійного джерела доходу, суспільно-корисною працею не займається, соціально стійких зав`язків не має, не одружений;

2) за віком: обвинувачений є повнолітньою особою, тому має повну кримінально-процесуальну дієздатність;

3) за станом здоров`я: відсутні відомості про наявність захворювань у обвинуваченого, які унеможливлюють застосування до нього попереднього ув`язнення.

З інформації про стан здоров`я ОСОБА_4 , яку надала Київська міська медична частина від 30.04.2025 року № 439 КММЧ/КИ-25 вбачається, що стан здоров`я ОСОБА_4 розцінюється як задовільний.

Вказані обставини, за переконанням суду, мають бути оцінені як такі, що жодним чином не будуть стримуючими факторами для вживання обвинуваченим перешкод запобігання відправлення правосуддя в спосіб неявки в судові засідання та для запобігання встановленим ризикам кримінального провадження. В зв`язку з чим, жодний інший вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 у кримінальному провадженні.

Згідно ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати 60 днів.

Відповідно до ст.183 ч.3 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених ч.4 цієї статті.

Згідно з п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням обставин кримінального правопорушення, даних про особу обвинуваченого, його майнового стану, наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, суддя вважає можливим визначити ОСОБА_4 заставу відповідно до ч.5 ст.182 КПК України у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 60 560,00 грн.

Такий розмір застави є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Крім того, суд вважає необхідним відповідно до ст.183 ч.3 КПК покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст.194 цього Кодексу, у разі внесення ним застави.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 314- 315, 177, 194 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про обрання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор», строком на 60 днів, тобто до 07.07.2025 року, включно.

Продовження цього строку можливе у порядку передбаченому ст.199 КПК України.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень 00 копійок у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як обвинуваченими, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок отримувач - ТУ ДСАУ в Київській області, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 26268119, Банк отримувача - ДКСУ, м. Київ, Код банку отримувача (МФО) - 820172, Рахунок отримувача - р/р UA0018661, призначення платежу - застава, № ухвали суду та назва суду, прізвище, ім`я, по-батькові платника застави, сума застави, дата внесення застави.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати до суду за першою вимогою у рамках цього кримінального провадження та у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

- прибувати до суду із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати при наявності на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Попередити, що у разі невиконання даних обов`язків, згідно зі ст.182 ч.8 КПК України, заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого суді, суду без поважних причин, чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Відкласти підготовче судове засідання на 21 травня 2025 року з 09 год. 30 хв.

Викликати в судове засідання учасників кримінального провадження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення. Подача апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали проголошено - 12.05.2025 року о 08 год. 45 хв.

Головуючий: суддя ОСОБА_1