Справа № 504/3074/25
Номер провадження 1-кп/504/693/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.08.2025 рокус-ще Доброслав

Доброславський районний суд Одеської області:

у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 ОСОБА_3

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 розглянувши у судовому засіданні в залі суду в селищі Доброслав обвинувальний акт у кримінальному провадженні , що внесене до ЄРДР за №0000067 від 24.01.2025 року за обвинуваченням:

-ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Темрюк, Краснодарського краю рф, зареєстрований та проживає: АДРЕСА_1 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 113 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

до Доброславського районного суду Одеської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 , уродженця м. Темрюк, Краснодарського краю рф, зареєстрований та проживає: АДРЕСА_1 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 113 КК України.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні зазначив, що обвинувальний акт складений у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, необхідно призначити його до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, підстави для повернення обвинувального акта чи закриття кримінального провадження відсутні. Справа надійшла до суду з дотриманням правил підсудності.

Представник потерпілого ОСОБА_8 , в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява від ОСОБА_8 про розгляд провадження за його відсутності.

Обвинувачений та його захисник не заперечували можливість призначення судового розгляду.

Розглянувши обвинувальний акт, заслухавши позицію учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.

Обвинувальний акт, що надійшов до суду відповідає вимогам закону, провадження підсудне суду, протилежних обставин судом не встановлено, підстав для закриття провадження, на цей час не встановлено.

З огляду на тяжкість інкримінованих обвинуваченому діянь та санкцію ч. 2 ст. 113 КК України підстави для складення досудової доповіді відсутні.

Таким чином, слід призначити у даному кримінальному провадженню відкрите підготовче судове засідання, з викликом прокурора, представника потерпілого, обвинуваченого та його захисника. Обвинуваченого слід доставити до суду під вартою із слідчого ізолятора.

Також від прокурора до суду надійшло клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, яке вмотивоване обґрунтованістю підозри останнього та наявності ризиків переховування від суду, впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав.

Сторона захисту заперечувала, щодо клопотання прокурора. Обвинувачений заперечив причетність до інкримінованих діянь, захисник послався на відсутність ризиків вчинення інших кримінальних правопорушень та впливу на свідків.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбаченихрозділом IIцього Кодексу.

На стадії досудового розслідування обвинуваченому обрано запобіжної захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442-1 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, а саме тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 113 КК України, які відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжкими кримінальними правопорушення, за вчинення якого передбачено можливість застосування найсуворішого покарання довічного позбавлення волі. Обвинувачений раніше не судимий, непрацевлаштований, неповнолітніх дітей на утриманні немає.

В рішенні ЄСПЛ від 26.06.2001 у справі "Ilijkov v. Bulgaria" (§ 80, заява N 33977/96), суд зазначив, що суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Таким чином, враховуючи тяжкість інкримінованих діянь, а також соціальні зв`язки обвинуваченого, які не є настільки міцними, щоб нівелювати ризик його втечі від суду, а тому ризик переховування від суду є надвисоким.

Ризик незаконного впливу на свідків кримінального провадження є доведеним, оскільки свідки у цьому провадженні судом не допитані, а тому вільне пересування обвинуваченого в просторі ставить під загрозу здобуття об`єктивних доказів судом. Обвинувачений вмовлянням, погрозами, підкупом чи шантажем може спонукати свідків надати вигідні для нього покази.

Кримінальне провадження знаходяться на стадії підготовчого судового засідання, на даний час свідки у даному кримінальному провадженні не допитані безпосередньо судом і лише такий допит може бути покладений в основу судового рішення за наслідками розгляду провадження. Судом взято до уваги встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, окрім порядку отримання показань, визначеногоь ст. 615 КПК України (ч. 4 ст. 95 КПК України).

У зв`язку із викладеним вище суд зазначає, що ризик впливу на свідків може існувати не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, але й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань свідків та їх дослідження.

Також, є доведеним ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки обвинувачення стосується зв`язку обвинуваченого з країною агресором та мотивами неприйняття державності України, що в умовах воєнного стану вказує на існування цього ризику. Більше того, обвинуваченому інкримінується вчинення кількох епізодів злочинної діяльності.

При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Разом з тим, застосування інших більш м`яких запобіжних заходів у цьому кримінальному провадженні, не буде здатне запобігти ризикам поза процесуальної поведінки обвинуваченого, а тому саме запобіжний захід у виді тримання під вартою є найдієвішим запобіжним заходом, щодо обвинуваченого.

За правилами ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України.

Враховуючи те, що вчинення інкримінованого діяння, яке було спрямовано на зниження обороноздатності країни, мало місце під час дії воєнного, що у період збройної агресії, щодо держави Україна містить посилену суспільну небезпеку, відсутність в матеріалах провадження будь-яких об`єктивних доказів можливості внесення обвинуваченим застави, яка б була здатна забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для визначення розміру застави обвинуваченому

Представник потерпілого АТ «Укрзалізниця» звернувся до суду із цивільним позовом у кримінальному провадженні про відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням, за допомогою підсистеми «Електронний суд».

Учасники провадження вказали, що зміст цивільного позову їм не знайомий, а тому думки, що можливості його прийняття до провадження вони висловити не можуть. .

Частиною 4 ст.128 КПК України встановлено, що форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Дослідивши цивільний позов потерпілого, суд встановив, що такий не відповідає вимогам закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вказаних вимог, а саме до позовної заяви, що подана в електронній формі не додано доказів надсилання листом з описом вкладення відповідачу копій поданих до суду документів.

Таким чином, позивачу необхідно надати докази надсилання відповідачу листом з описом вкладення копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху та необхідність надання строку позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі наведеного, керуючись ст. 128, 176, 177, 183, 314-315 КПК України, 177, 185 ЦПК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

призначити судовий розгляд кримінального провадження, яке внесене до ЄРДР за №0000067 від 24.01.2025 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 16 год. 00 хв. 13.08.2025 в залі судових засідань № 3 Доброславського районного суду Одеської області (Одеська область, Одеський район, с-ще Доброслав, вул. Захисників Маріуполя, 51).

Кримінальне провадження розглядати колегіально у складі колегії з трьох суддів.

Викликати в судове засідання учасників процесу.

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу задовольнити.

Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах слідчого ізолятору до 05.10.2025 року включно.

Заставу не визначати.

Цивільний позов АТ «Укрзалізниця» залишити без руху, надавши потерпілому право на усунення недоліків позовної заяви, протягом 5 днів з дня отримання ухвали суду

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, виключно в частині застосування запобіжного заходу.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1

суддя ОСОБА_3

суддя ОСОБА_2