У Х В А Л А

Справа № 183/4675/25

№ 1-кс/183/865/25

15 травня 2025 року м.Самар

Слідчий суддя Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Самарівського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001222 від 30.09.2024, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Самар Дніпропетровської області, громадянина України, який має середню освіту, не одруженого, військовослужбовця ВЧ НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України

В С Т А Н О В И В:

До Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло вищезазначене клопотання, у якому слідчий за погодженням з прокурором просять застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів.

В обґрунтування клопотання зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи військовим військової частини НОМЕР_1 номер обслуги 1 штурмового відділення 3 штурмового взводу 9 штурмової роти 3 штурмового батальйону, у вечірній час доби, в період часу з 28 вересня 2024 року до 29 вересня 2024 року, перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_2 , де шляхом вільного доступу зайшов до першого під`їзду вказаного будинку та побачив велосипед марки «Ragazzi Generation» помаранчевого кольору та велосипед марки «Couronne Rapid 40», чорного кольору з вставками сірого та помаранчевого кольору, які були пристебнуті на велосипедний трос до батареї в під`їзді та в цей момент у ОСОБА_5 виник прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, а саме вищевказаних велосипедів.

Реалізуючи свій злочинний умисел, перебуваючи у вказаному місці та у вказаний час ОСОБА_5 , перебуваючи у першому під`їзді АДРЕСА_2 , діючи умисно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, користуючись тим, що за його діями ніхто не спостерігає та вони є таємними для оточуючих, таємно викрав з під`їзду вищевказаного будинку велосипед марки «Ragazzi Generation» помаранчевого кольору, вартістю 3650 гривень 00 копійок та велосипед марки «Couronne Rapid 40», чорного кольору з вставками сірого та помаранчевого кольору, вартістю 3690 гривень 00 копійок, що належать ОСОБА_7 спричинивши потерпілому матеріальну шкоду на загальну суму 7340 гривень 00 копійок. З викраденими велосипедами ОСОБА_5 втік з місця вчинення кримінального правопорушення.

Внаслідок протиправних дій ОСОБА_5 , що виразились у таємному викраденні велосипеда марки «Ragazzi Generation» помаранчевого кольору та велосипеда марки «Couronne Rapid 40», чорного кольору з вставками сірого та помаранчевого кольору, потерпілому ОСОБА_7 спричинено матеріальну шкоду на загальну суму 7340 гривень 00 копійок.

Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України таємне викрадення чужого майна (крадіжка), в умовах воєнного стану.

Слідчий та прокурор, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити мотивуючи його обставинами, в ньому викладеними.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні просив не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Пояснив, що не має наміру переховуватися та згоден перебувати під домашнім арештом.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти клопотання. Вказав, що стороною обвинувачення не доведено існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Його підзахисний визнає свою провину, співпрацює зі слідством, має постійне місце проживання.

Вислухавши прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши клопотання та надані письмові докази, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

У провадженні СВ Самарівського РВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001222 від 30.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

14 травня 2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним положенням цієї статті.

Статтею 178 КПК України визначено обов`язок суду, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінити в сукупності всі обставини вчинення підозрюваним кримінального правопорушення та особу підозрюваного.

Ураховуючи зібрані органом досудового слідства докази та встановлені під час розгляду клопотання обставини, слідчий суддя вважає обґрунтованою повідомлену громадянину ОСОБА_5 підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

При розгляді письмових доказів, наданих слідчим в підтвердження клопотання, слідчий суддя вважає на підставі ст. 178 КПК України їх вагомими та обґрунтованими. У відповідності до рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Фокс, Камбел і Харлі проти Сполученого Королівства», вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Тому слідчий суддя вважає, що існують всі підстави вважати підозру у скоєнні кримінальних правопорушень обґрунтованою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України - тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 слідчий суддя ураховує, що вказаний у клопотанні слідчого ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, є доведеним.

Так, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, який у відповідності до ст. 12 КК України, є тяжким, за вчинення якого передбачено покарання позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, що є значним. Отже, будучи обізнаним про ступінь тяжкості інкримінованого йому злочину та покарання, яке загрожує у разі визнання винуватим, існує реальний ризик того, що обвинувачений може переховуватися від суду.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі Ilijkov v. Bulgaria від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був установлений.

Крім того, ОСОБА_5 є особою, раніше судимою, після самовільного залишення військової служби офіційно не працевлаштований, не має законного джерела доходів, не одружений, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків.

Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд вважає, що існує достатньо висока ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вдатися до відповідних дій.

Оцінюючи можливість впливу на свідків суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

З огляду на те, що обвинуваченому відомі повні анкетні дані та місце проживання свідків у даному кримінальному провадженні, суд вважає доведеним ризик незаконного впливу на свідків.

З приводу ризику вчинити інше кримінальне правопорушення установлено, що Дніпровською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Східного регіону 24.04.2025 до Самарівського міськрайонного суду відносно ОСОБА_5 направлено обвинувальний акт за ч. 4 ст. 185 КК України по кримінальному провадженню №0000012 від 26.03.2025.Вироком Самарівського міськрайонного суду від 05.05.2025 ОСОБА_5 призначено покарання у вигляді 5 років позбавлення волі з призначенням іспитового строку на 3 роки. Наведене свідчить про існування ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

Разом з тим, суд відхиляє доводи сторони обвинувачення про те, що по кримінальному провадженні № 0000204 від 04.09.2023 під час розгляду вказаного обвинувального акту ОСОБА_5 не з`явився в жодне судове засідання, оскільки підозрюваний заперечував факт отримання викликів, а стороною обвинувачення не надано доказів цієї обставини.

Таким чином, слідчий суддя вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства. Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», слідчий суддя вважає необхідним застосувати підозрюваному найбільш тяжкий вид запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення визначених раніше ризиків.

З урахуванням особи підозрюваного, враховуючи наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 КПК України, слідчий суддя вважає, що запобігти зазначеним ризикам за допомогою більш м`яких запобіжних заходів неможливо.

Означене є беззаперечною підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Розглядаючи питання щодо застосування застави, суд виходить з того, що ч. 3 ст. 183 КПК України, покладає на слідчого суддю обов`язок при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя ураховує те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а тому за положеннями ст. 182 КПК України, розмір застави може бути визначено у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Також, слідчий суддя ураховує і дані про особу підозрюваного, обставини кримінального правопорушення, ризики, встановлені під час розгляду клопотання, сімейний стан підозрюваного. Слідчий суддя дійшов до висновків про наявність підстав для можливості застосування альтернативного запобіжного заходу, і вважає, що розмір застави у вигляді 40 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб повинний достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

У разі внесення підозрюваним застави, слідчий суддя вважає, що на підозрюваного ОСОБА_5 повинні бути покладені обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183, 193, 196 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 11 липня 2025 року (включно), взявши його під варту в залі суду та з утриманням на гауптвахті Військової служби правопорядку.

Визначити розмір застави, після внесення якої підозрюваний повинен бути звільнений з під варти, у межах 40 (сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн.

В разі внесення застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 16.05.2025 о 13:30 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1