Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5242/25
Номер провадження 1-кс/711/1387/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2025 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання прокурора відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000024 від 28.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, поданим в рамках кримінального провадження №0000024 від 28.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна вказуючи, що СУ ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування даного кримінального провадження.

Досудовим розслідуванням встановлено, що група осіб діючи за попередньою змовою, бажаючи заволодіти об`єктом нерухомого майна у м. Черкаси, використовуючи підроблені документи оформили право власності на будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку з кадастровим номером :02:077:0007 за тією ж адресою, які належали ОСОБА_4 .

Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25.10.2024 у справі №711/9021/23 відмовлено у задоволенні позовів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 до Черкаської міської ради, ОСОБА_7 про встановлення факту проживання однією сім?єю з ОСОБА_4 , визнання права власності в порядку спадкування за законом.

З рішення суду вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та після її смерті відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки з кадастровим номером :02:077:0007 за тією ж адресою.

За інформацією Департаменту «Центр надання адміністративних послуг» Черкаської міської ради від 18.10.2023 станом на день смерті ОСОБА_4 разом із нею були зареєстровані ОСОБА_8 , 1894 р.н. та ОСОБА_9 , 1929 р.н., які на даний час є померлими.

Крім того, під час розгляду справи в суді встановлено, що 05.01.1998 державним нотаріусом ОСОБА_10 посвідчено заповіт, вчинений ОСОБА_4 на користь ОСОБА_7 . Згідно з інформаційною довідкою зі спадкового реєстру від 22.06.2024 даний заповіт є чинним.

Разом із цим, згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо вказаного житлового будинку встановлено, що 09.07.2024 державним реєстратором виконавчого комітету Руськополянської сільської ради, Черкаського району, Черкаської області ОСОБА_11 зареєстровано за ОСОБА_12 право власності на вказаний будинок на підставі договору дарування житлового будинку №238 від 04.03.2008 (дарувальник ОСОБА_4 ), посвідченого приватним нотаріусом Черкаського районного нотаріального округу ОСОБА_13 .

Також, згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, земельна ділянка з кадастровим номером :02:077:0122 площею 0.0862 га 09.07.2024 державним реєстратором виконавчого комітету Руськополянської сільської ради, Черкаського району, Черкаської області ОСОБА_11 зареєстровано за ОСОБА_12 право власності на вказану земельну ділянку на підставі договору дарування земельної ділянки №1529 від 16.08.2008 (дарувальник ОСОБА_4 ), посвідченого приватним нотаріусом Черкаського районного нотаріального округу ОСОБА_13 .

Ознайомленням з матеріалами інвентаризаційної справи №4215 на будинок АДРЕСА_1 встановлено, що в ній відсутні копії договорів дарування житлового будинку від 04.03.2008 та земельної ділянки від 16.08.2008.

Відповідно до листа Черкаського обласного державного нотаріального архіву №493/01-24 від 07.05.2025 приватний нотаріус Черкаського районного нотаріального округу ОСОБА_13 не посвідчувала вище перелічених договорів.

Таким чином, ОСОБА_12 , 09.07.2024 ймовірно надав державному реєстратору виконавчого комітету Руськополянської сільської ради, Черкаського району, Черкаської області ОСОБА_11 заготовлені завідомо підроблені документи, а саме договір №238 від 04.03.2008 дарування житлового будинку АДРЕСА_1 та договір дарування №1529 від 16.08.2008 земельної ділянки з кадастровим номером :02:077:0007 площею 0.0862 га, з метою здійснити державну реєстрацію права власності на вказані житловий будинок та земельну ділянку.

Згідно з листом Черкаської регіональної філії ДП «Центр Державного земельного кадастру» №08/253 від 04.02.2020 у зв`язку із помилкою кадастровий номер земельної ділянки :02:077:0007 було автоматично змінено системою Державного земельного кадастру на номер :02:077:0122.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно у власності ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебуває:

- житловий будинок АДРЕСА_1 (загальна площа 54,5 кв. м).

- земельна ділянка з кадастровим номером :02:077:0122 (площа 0.0862 га).

Враховуючи, що житловий будинок АДРЕСА_1 та земельна ділянка з кадастровим номером :02:077:0122 є об`єктами кримінально протиправних дій, що набуті кримінально протиправним шляхом внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тому є підстави для арешту вище вказаного майна з метою збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене, прокурор звернувся до слідчого судді з даним клопотанням та просив накласти арешт на зазначений житловий будинок та земельну ділянку, із забороною їх відчуження.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України прокурор просив здійснювати розгляд даного клопотання без виклику власника майна з метою недопущення його відчуження та забезпечення арешту майна.

До початку судового засідання прокурор ОСОБА_3 надав суду письмову заяву, в якій просив проводити розгляд даного клопотання без його участі. Також зазначив, що клопотання підтримує, просить його задовольнити.

Відповідно до положень ч.1 ст. 172 КПК України не прибуття в судове засідання прокурора не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, розгляд даного клопотання здійснюється без повідомлення власника майна, оскільки майно, на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт, не є тимчасово вилученим та прокурором доведено, що такий порядок розгляду клопотання про арешт майна є необхідним з метою забезпечення арешту майна та недопущення його відчуження.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що СУ ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000024, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

За версією органу досудового розслідування, група осіб діючи за попередньою змовою, бажаючи заволодіти об`єктом нерухомого майна у м. Черкаси, використовуючи підроблені документи оформили право власності на будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку з кадастровим номером :02:077:0007 за тією ж адресою, які належали ОСОБА_4 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25.10.2024 у справі №711/9021/23 відмовлено у задоволенні позовів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 до Черкаської міської ради, ОСОБА_7 про встановлення факту проживання однією сім?єю з ОСОБА_4 , визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Із вказаного рішення суду вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та після її смерті відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки з кадастровим номером :02:077:0007 за тією ж адресою.

За інформацією Департаменту «Центр надання адміністративних послуг» Черкаської міської ради від 18.10.2023 станом на день смерті ОСОБА_4 разом із нею були зареєстровані ОСОБА_8 , 1894 р.н. та ОСОБА_9 , 1929 р.н., які на даний час є померлими.

Крім того, під час розгляду справи в суді встановлено, що 05.01.1998 державним нотаріусом ОСОБА_10 посвідчено заповіт, вчинений ОСОБА_4 на користь ОСОБА_7 . Згідно з інформаційною довідкою зі спадкового реєстру від 22.06.2024 даний заповіт є чинним.

Разом із цим, згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо вказаного житлового будинку встановлено, що 09.07.2024 державним реєстратором виконавчого комітету Руськополянської сільської ради, Черкаського району, Черкаської області ОСОБА_11 зареєстровано за ОСОБА_12 право власності на вказаний будинок на підставі договору дарування житлового будинку №238 від 04.03.2008 (дарувальник ОСОБА_4 ), посвідченого приватним нотаріусом Черкаського районного нотаріального округу ОСОБА_13 .

Також, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, земельна ділянка з кадастровим номером :02:077:0122 площею 0.0862 га 09.07.2024 державним реєстратором виконавчого комітету Руськополянської сільської ради, Черкаського району, Черкаської області ОСОБА_11 зареєстровано за ОСОБА_12 право власності на вказану земельну ділянку на підставі договору дарування земельної ділянки №1529 від 16.08.2008 (дарувальник ОСОБА_4 ), посвідченого приватним нотаріусом Черкаського районного нотаріального округу ОСОБА_13 .

Крім того, під час ознайомлення з матеріалами інвентаризаційної справи №4215 на будинок АДРЕСА_1 слідством встановлено, що в ній відсутні копії договорів дарування житлового будинку від 04.03.2008 та земельної ділянки від 16.08.2008.

Відповідно до листа Черкаського обласного державного нотаріального архіву №493/01-24 від 07.05.2025 приватний нотаріус Черкаського районного нотаріального округу ОСОБА_13 не посвідчувала вище перелічених договорів.

Таким чином, в органу досудового розслідування є підстави вважати, що ОСОБА_12 , 09.07.2024 ймовірно надав державному реєстратору виконавчого комітету Руськополянської сільської ради, Черкаського району, Черкаської області ОСОБА_11 заготовлені завідомо підроблені документи, а саме договір №238 від 04.03.2008 дарування житлового будинку АДРЕСА_1 та договір дарування №1529 від 16.08.2008 земельної ділянки з кадастровим номером :02:077:0007 площею 0.0862 га, з метою здійснити державну реєстрацію права власності на вказані житловий будинок та земельну ділянку.

Згідно листа Черкаської регіональної філії ДП «Центр Державного земельного кадастру» №08/253 від 04.02.2020, у зв`язку із помилкою кадастровий номер земельної ділянки :02:077:0007 було автоматично змінено системою Державного земельного кадастру на номер :02:077:0122.

Згідно інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №429024833 та №429025196 від 28.05.2025, у власності ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебуває:

- житловий будинок АДРЕСА_1 (загальна площа 54,5 кв. м),

- земельна ділянка з кадастровим номером :02:077:0122 (площа 0.0862 га).

За версією органу досудового розслідування ОСОБА_12 набув право власності на зазначене вище нерухоме майно на підставі завідомо підроблених документів.

09.06.2025 старшим слідчим в ОВС ВР ЗЗКС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_14 винесено постанову про визнання речовими доказами, згідно якої - житловий будинок АДРЕСА_1 (загальна площа 54,5 кв. м) та земельну ділянку з кадастровим номером :02:077:0122 (площа 0.0862 га), визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Згідно з ч.1 ст. 98 КПК України, - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, судом встановлено, що житловий будинок АДРЕСА_1 (загальна площа 54,5 кв. м) та земельна ділянка з кадастровим номером :02:077:0122 (площа 0.0862 га), - є речовими доказами у даному кримінальному провадженні та відповідають вимогам ст. 98 КПК України, оскільки є об`єктами кримінально протиправних дій та, за версією слідства, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відтак, на даній стадії досудового розслідування, враховуючи ризик можливого відчуження нерухомого майна, наявні підстави для накладення арешту на майно, а саме на житловий будинок АДРЕСА_1 (загальна площа 54,5 кв. м) та земельну ділянку з кадастровим номером :02:077:0122 (площа 0.0862 га), з метою збереження речових доказів.

Слідчий суддя визнає, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, та слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, слідчий суддя з метою забезпечення дієвості досудового розслідування, запобігання можливості збереження речового доказу та недопущення відчуження його іншим особам, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, вважає наявними підстави для задоволення клопотання та накладення арешту на житловий будинок АДРЕСА_1 (загальна площа 54,5 кв. м) та земельну ділянку з кадастровим номером :02:077:0122 (площа 0.0862 га), які на праві власності належить ОСОБА_12 , із забороною її відчуження.

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст.ст. 7, 110, 131, 132, 170-173, 175, 369-372, 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000024 від 28.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна - задовільнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні, внесеному 28.02.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000024, з метою збереження речових доказів, на майно належне на праві власності ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , а саме на:

- житловий будинок АДРЕСА_1 (загальна площа 54,5 кв. м);

- земельну ділянку з кадастровим номером :02:077:0122 (площа 0.0862 га).

Заборонити відчужувати вищевказане майно до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню прокурором.

Ухвала суду не пізніше наступного дня з дня оголошення надсилається особі, яка не була присутня в судовому засіданні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1