Провадження № 1-кс/554/2158/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 квітня 2025 року Октябрський районний суд м. Полтави у складі судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРАНСФОРМ-ХАРКІВ» про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «ТРАНСФОРМ-ХАРКІВ» звернулося до суду із клопотанням про скасування арешту майна, в якому просили повністю скасувати арешт, накладений 18 грудня 2024 року ухвалою Октябрьского районного суду м. Полтави на автомобіль Lada Largus, реєстраційний номер НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстрований на ТОВ «ТРАНСФАРМ-ХАРКІВ», м. Харків, в`їзд Білостоцький, 2, з поновленням права на його відчуження, розпорядження та користування.

В обґрунтування клопотання посилався на те, що у провадженні ВРЗСТ Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001951 від 17.12.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

18 грудня 2024 року ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави по справі №554/14167/24 було накладено арешт у кримінальному провадженні № 0001951 від 17.12.2024 р. на автомобіль Lada Largus, реєстраційний номер НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстрований на ТОВ «ТРАНСФАРМ-ХАРКІВ», м. Харків, в`їзд Білостоцький, 2, з позбавленням права на його відчуження, розпорядження та користування.

Як стало відомо власнику майна (ТОВ «ТРАНСФАРМ-ХАРКІВ») на даний час по кримінальному провадженню № 0001951 від 17.12.2024 р. із автомобілем Lada Largus, реєстраційний номер НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 проведені всі необхідні слідчі дії, проведені всі необхідні експертизи, складені всі необхідні документи.

Вважають, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, а накладений арешт підлягає скасуванню.

Заявник надав заяву з проханням розглянути клопотання у його відсутність, просив клопотання задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу у відсутність представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду скарги.

За змістом ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.

Слідчий суддя, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, дійшов до наступного висновку.

Встановлено, що у провадженні ВРЗСТ Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001951 від 17.12.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

18 грудня 2024 року ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави по справі №554/14167/24 було накладено арешт у кримінальному провадженні № 0001951 від 17.12.2024 р. на автомобіль Lada Largus, реєстраційний номер НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстрований на ТОВ «ТРАНСФАРМ-ХАРКІВ», м. Харків, в`їзд Білостоцький, 2, з позбавленням права на його відчуження, розпорядження та користування.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. (ст.170 КК України)

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з вимогами ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Також, слідчий суддя звертає увагу на те, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Згідно з практикою Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі «АГОСі» проти Сполученого Королівства» (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108. п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Доказів, які б спростовували доводи клопотання та підтверджували обставини, які є підставою для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна з забороною користування, слідчому судді не надано.

При цьому слідчий суддя враховує, що положеннями ст.100 КПК України передбачена можливість передання на відповідальне зберігання речових доказів власнику, тому вбачається можливим в подальшому застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, скасувати накладений на нього арешт в частині заборони користування даним майном та передати це майно його власнику на відповідальне зберігання.

Виходячи з наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що обставини, які були враховані слідчим суддею при накладенні арешту на майно, на даний час частково перестали існувати, а тому слід скасувати такий засіб забезпечення кримінального провадження в частині заборони користування майном .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРАНСФОРМ-ХАРКІВ» про скасування арешту майна задовольнити частково.

Скасувати арешт в частині заборони користування з автомобіля Lada Largus, реєстраційний номер НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстрований на ТОВ «ТРАНСФАРМ-ХАРКІВ», м. Харків, в`їзд Білостоцький, 2, накладений ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 18 грудня 2024 року по справі №554/14167/24, провадження №1-кс/554/13061/2024 та передати на відповідальне зберігання ТОВ «ТРАНСФАРМ-ХАРКІВ» і зобов`язати на першу вимогу надавати слідчому для проведення необхідних слідчих дій.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1