печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0000297,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, яким просить накласти арешт на майно, вилучене у ході обшуку від 12.05.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва, а саме: транспортний засіб AUDI А5, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , що на праві власності належить ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_3 ) та перебуває у користуванні у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з забороною його відчуження, користування та розпорядження.

В обґрунтування доводів та вимог клопотання прокурор посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України розслідується кримінальне провадження № 0000297 від 01.02.2024, зокрема, за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 190 КК України (у редакції від 06.11.2023, із змінами внесеними Законом України №2690-ІХ), ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , за ч. 4 ст. 190 КК України (у редакції від 06.11.2023, із змінами внесеними Законом України №2690-ІХ).

У клопотанні зазначено, що організована група осіб, знаходячись на території України, в умовах воєнного стану, створила та координує діяльність шахрайських кол-центрів, які під приводом залучення інвестицій на псевдоброкерських платформах, зловживаючи довірою громадян в тому числі Латвійської Республіки та здійснюючи незаконні операції з використанням електронно-обчислювальної техніки та програмного забезпечення типу «AnyDesk», реєструють облікові записи потерпілих на криптобіржі «Binance» після чого виводять грошові кошти останніх у великих розмірах на власні та підконтрольні злочинцям рахунки.

Відповідно до рапорту Департаменту кіберполіції Національної поліції України правоохоронними органами Латвійської Республіки здійснюється досудове розслідування за фактом шахрайства, вчиненого групою невстановлених осіб, які створили та координують діяльність кол-центрів, що шахрайським шляхом під приводом залучення інвестицій на псевдоброкерських платформах таких як «Coinstats», «SenseTrade» та інші, оскільки їхні назви постійно змінюються, заволодівають коштами громадян Латвії в особливо великих розмірах.

Злочинці, діючи за попередньо відпрацьованим алгоритмом, запускають в соціальних мережах рекламу своїх платформ та шляхом встановлення контакту і довірливих стосунків з зацікавленими особами, використовуючи телефонний зв`язок (WhatsApp - IP телефонія) переконують в перевагах інвестування та отримання великих прибутків в майбутньому. Задля спрощення всіх процесів та економії часу потерпілих, шахраї схиляють до інсталювання програмного забезпечення типу «AnyDesk», за допомогою якого останні отримують віддалений доступ до мобільних пристроїв жертв, а саме застосунків онлайн-банкінгу, персональних даних латвійців та здійснюють реєстрацію облікових записів потерпілих на криптобіржі «Binance», з яких далі за своїм злочинним сценарієм переказують кошти на власні підконтрольні рахунки, чим здійснюють шахрайське заволодіння коштами потерпілих в особливо великих розмірах.

З метою реалізації свого злочинного умислу злочинці створили веб-платформу (coinstats.app), частина назви якої містить в собі найменування відомої платформи (coinstats.ltd), яка дає змогу об`єднати декілька криптогаманців для зручного відстеження віртуальних активів та шляхом зловживання довірою заволодівають коштами іноземних громадян.

Також, злочинці після ошукання жертв вперше, встановлюють через деякий час новий контакт, але вже під приводом працівників різних державних фінансових установ, які мають відомості, що потерпілий зазнав збитків від інвестування та пропонують свою допомогу у поверненні/відшкодуванні викрадених коштів, але за умови сплати комісії в розмірі 10-20% від суми. При отриманні згоди від ошуканих осіб шахраї переконують в необхідності встановити на свій мобільний пристрій застосунок «Trust wallet», після чого надають адресу криптогаманця, на якій нібито знаходяться кошти призначені потерпілим для переконання у правдивості своїх слів, за що жертви сплачують комісію з власних банківських рахунків, але в кінцевому результаті виявляється, що на криптогаманці з відшкодованими коштами наявна так звана «фейкова криптовалюта», яка не має ніякої цінності, тим самим в черговий раз шляхом обману та зловживання довірою заволодівають коштами громадян Латвії.

Згідно з інформацією правоохоронців Латвії, дане злочинне угруповання здійснює свою діяльність приблизно з початку 2022 року по теперішній час, що призвело до наявності значної кількості жертв із значними сумами збитків, які за попередніми оцінками становлять приблизно 340 тис. євро.

Встановлено, що злочинне угруповання користується послугами німецького провайдера «Hetzner» з виділеною окремою ІР-адресою: НОМЕР_4 для маскування своєї реальної IP-адреси, але проведеними оперативно-розшуковими заходами встановлено інформацію, що під маскою зарубіжного провайдера знаходяться українські IP-адреси, переважно на території м. Вінниці та м. Києва.

Користування даною ІР-адресою було оплачено через платіжну систему «PayPal», ідентифікатор: PHDRRA5MLTZF6, ел. адреса: ІНФОРМАЦІЯ_6 , номери мобільного телефону: НОМЕР_5 , НОМЕР_6 .

З відповіді «AnyDesk» отримано відомості про те, що ІР-адреса НОМЕР_4 мала на регулярній основі велику кількість з`єднань з українськими ІР-адресами: НОМЕР_7 (згідно відповіді провайдера договір укладено з ТОВ «Ван тач», ІТ-підтримка діяльності кол-центру) та НОМЕР_8 (згідно отриманих документів в ході тимчасового доступу до речей і документів замовником/платником послуг до 01.09.2023 являвся ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а з 01.09.2023 - ОСОБА_5 , дана ІР-адреса статична та закріплена за адресою: АДРЕСА_1 ).

В ході документування додатково встановлено, що угруповання орендує серверне обладнання також у швейцарського хостинг-провайдера «Private layer» та використовують ІР-адресу НОМЕР_9 .

Для підшукання нових працівників угруповання створило та використовує профіль в соціальній мережі Instagram з нікнеймом ОСОБА_10 , в якому публікують вакансії. Аналогічні оголошення виявлено на спеціалізованій платформі для пошуку роботи «Rabota.ua», що має назву «менеджер по роботі з клієнтами», ФОП ОСОБА_6 , м. Вінниця з описом: «компанія ОСОБА_6 , ФОП в пошуках енергійного та комунікабельного менеджера по роботі з клієнтами», контактні номери: ОСОБА_26 ( НОМЕР_10 , НОМЕР_11 телеграм).

В ході досудового розслідування, встановлено учасників злочинного угруповання, яких об`єднує злочинний умисел, спрямований на заволодіння коштами потерпілих - громадян Латвійської Республіки, а також рухоме і нерухоме майно, яке використовується для вчинення злочинів.

Так, в період часу з 21.11.2022 по 12.09.2023, ОСОБА_6 , невстановлена особа співорганізатор, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та інші невстановлені розслідуванням учасники організованої групи, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 (раніше АДРЕСА_1 , вчинили заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство) коштами громадян Латвійської Республіки:

- ОСОБА_11 ( ОСОБА_12 ), ІНФОРМАЦІЯ_7 , якій завдано матеріальної шкоди в розмірі 2529 євро, що еквівалентно сумі 99 131, 49 грн, відповідно до курсу встановленого Національним банком України станом на 12 вересня 2023 року.

- ОСОБА_13 ( ОСОБА_14 ), ІНФОРМАЦІЯ_8 , якій завдано матеріальної шкоди в розмірі 2573,73 євро, що еквівалентно сумі 102 790,658 грн., відповідно до курсу встановленого Національним банком України станом на 20 червня 2023 року.

- ОСОБА_15 ( ОСОБА_16 ), ІНФОРМАЦІЯ_9 , якому завдано матеріальної шкоди в розмірі 16 601 Євро, що еквівалентно сумі 648 357 грн, відповідно до курсу встановленого Національним банком України станом на 01 червня 2023 року.

- ОСОБА_17 ( ОСОБА_18 ), ІНФОРМАЦІЯ_10 , якій завдано матеріальної шкоди в розмірі 36 549, 82 євро, що еквівалентно сумі 1 445 439, 39 грн, відповідно до курсу встановленого Національним банком України станом на 19 травня 2023 року.

- ОСОБА_19 ( ОСОБА_20 ), ІНФОРМАЦІЯ_11 , якій завдано матеріальної шкоди в розмірі 35 410,56 євро, що еквівалентно сумі 1 452 247, 26 грн, відповідно до курсу встановленого Національним банком України станом на 20 липня 2023 року.

- ОСОБА_21 ( ОСОБА_22 ), ІНФОРМАЦІЯ_12 , завдано матеріальної шкоди в розмірі 146 євро, що еквівалентно сумі 5751,9912 грн., відповідно до курсу встановленого Національним банком України станом на 24 травня 2023 року.

В ході проведення обшуку 12.05.2025, який здійснювався на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва по справі № 757/20808/25-к від 06.05.2025 автомобіля марки AUDI А5, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 було виявлено та вилучено вказаний транспортний засіб.

Дозвіл на його вилучення не було надано зазначено ухвалою Печерського районного суду м. Києва, а тому останній є тимчасово вилученим майном.

Крім того, в ході проведення досудового розслідування, 12.05.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 190 КК України (у редакції Закону від 28.04.2023, із змінами внесеними Законом України №2997-ІХ).

Вилучений автомобіль підпадає під ознаки ст. 98 КПК України оскільки містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що вказує на можливість його використання в якості речових доказів.

За отриманими фактичними даними в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні, транспортний засіб AUDI А5, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 використовувався у протиправній діяльності, а тому постановою слідчого визнаний речовим доказом.

Відповідно до реєстраційної картки транспортного засобу автомобіль AUDI А5, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , належить на праві власності: ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_3 ).

У судове засідання прокурор не з`явився. До суду прокурор ОСОБА_23 подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, вимоги визначені у клопотанні підтримує, просить задовольнити.

Адвокат ОСОБА_24 в інтересах ОСОБА_4 подала заперечення, вказує на необґрунтованості поданого клопотання, відсутності підстав арешту вилученого автомобіля, оскільки не може бути предметом спеціальної конфіскації, не є набутим злочинним шляхом, а також відношення до розслідуваного кримінального провадження не має, а відтак не може бути речовими доказами в розумінні ст. 98 КПК України. Крім того, власник майна ОСОБА_4 не є підозрюваною у кримінальному проваджені.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Підстави для накладення арешту на майно з іншою метою, окрім тих, що закріплені в ч. 2 ст. 170 КПК України, чинний кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає.

Аналіз вище зазначених норм закону вказує, що у разі розгляду клопотання слідчого або прокурора про арешт майна, слідчий суддя повинен перевірити доводи поданого клопотання щодо наявності підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження у відповідності до мети, яку зазначає слідчий чи прокурор у своєму клопотанні.

При цьому, визначення мети арешту, яка передбачена ч. 2 ст. 170 КПК України, та обґрунтування її наявності, є обов`язковою.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно положенням до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину та наявність обґрунтованої підозри, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, третіх осіб (п. 2, 3, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України). При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладається на слідчого та/або прокурора.

Так, постановою старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_25 від 12.05.2025 майно на арешті якого наполягає прокурор, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000297.

Дана постанова про визнання майна речовим доказом у кримінальному провадженні не міститься достатніх обґрунтувань, якому чи яким із критеріїв ч. 1 ст. 98 КПК України відповідає вказане вище майно, відсутні будь-які докази того що вилучене майно містять дані щодо обставин кримінального правопорушення.

При цьому, відсутні докази того, що вилучене майно має відношення до розслідуваного кримінального провадження та набуте в результаті вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань спростовує твердження слідчого щодо визначення речовими доказами автомобіля, оскільки не містить відомостей щодо здійснення досудового розслідування за фактом вчинення кримінального правопорушення об`єктом якого може бути тимчасового вилучене майно, що належить ОСОБА_4 . Більше того у вказаному витязі відсутнє посилання на особу ОСОБА_4 .

Так, слідчий суддя приходить до висновку про недоведеність з боку прокурора у необхідності застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт транспортного засобу, оскільки не має відношення до розслідуваного кримінального провадження, відсутні докази того що майно набуте кримінально протиправним шляхом, а відтак відсутні підстави вважати, що існує правова підстава для арешту майна третіх осіб, тому клопотання підлягає залишенню без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 392, 532, 535 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0000297 - залишити без задоволення.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1