Єдиний унікальний номер справи 333/7937/24
Номер провадження 1-кс/333/1966/25
УХВАЛА

іменем України

10 червня 2025 року місто Запоріжжя

Комунарський районний суд міста Запоріжжя
у складі: за участю: головуючого судді секретаря судового засідання заявника адвоката прокурора потерпілого представника потерпілого адвокатаОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4 ОСОБА_5 ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Комунарського районного суду м.Запоріжжя, заяву ОСОБА_3 про відвід судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №333/7937/24 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_7 перебуває в кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України.

05 червня 2025 захисник адвоката ОСОБА_3 в судовому засіданні заявила клопотання про відвід судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_7 , в обґрунтування якої зазначила, що 05.06.2025 року в судовому засіданні відбувся допит свідка сторони обвинувачення ОСОБА_9 . Суддя ОСОБА_7 не перешкоджав стороні обвинувачення ставити навідні запитання свідку, незважаючи на те, що це суперечить вимогам КПК. Сторона захисту заявляє відвід судді ОСОБА_7 , оскільки на думку захисника існують обґрунтовані сумніви тому, що суддя належним чином, у повному обсязі, з врахуванням всіх обставин розгляне дану справу. Заява про відвід ґрунтується на підставах передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, тобто у заявника є інші обставини, які на його думку викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Так, під час судового засідання та допиту свідка суддя ОСОБА_7 ставився упереджено до захисника та перешкоджав захисту ставити запитання свідку, що було очевидним. На висловлювання захисника, щодо права останньої ставити навідні запитання свідку для встановлення всіх необхідних захисту обставин справи, суддя почав в підвищеному тоні та категоричній формі робити зауваження захисту та знімати всі запитання до свідка, що ставились адвокатом. Така поведінка судді ОСОБА_7 по-перше, є прямим тиском на адвоката, зневажливе ставлення до сторони у кримінальному процесі, і по-друге, є перешкоджанням адвокату у здійсненні захисту та реалізації повноважень, передбачених як Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», так і порушення принципу рівності та диспозитивності, закріпленому в КПК України. Сама форма зауважень, зроблених суддею ОСОБА_7 адвокату містить в собі зневажливе ставлення до захисту, і як наслідок ставить під сумнів неупередженості судді ОСОБА_7 щодо розгляду даної кримінальної справи. Така поведінка судді ОСОБА_7 свідчить про його процесуальну позицію, як судді, та напевно дає всі підстави сумніватися в його упередженості. Зазначене вище ставить під сумніви неупередженість судді ОСОБА_7 під час розгляду даної кримінальної справи та прогнозованість судового рішення, яке буде прийнято за результатами розгляду даної справи. Вважає, що сумніви у безсторонності судді ОСОБА_7 є розумними та обґрунтованими.

В порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 КПК України, та автоматичного розподілу кримінальних проваджень між суддями в провадження судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 передана на розгляд зазначена заява про відвід.

В судовому засіданні заявник підтримала свою заяву про відвід та просила її задовольнити з підстав зазначених у ній.

В судовому засіданні прокурор заперечував, щодо заяви про відвід, оскільки відсутні підстави для його задоволення та є не обґрунтованим.

В судовому засіданні потерпіла та її представник заперечували, щодо заяви про відвід, оскільки відсутні підстави для його задоволення та є не обґрунтованим.

Суддя ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, але надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Суд, ознайомившись з доводами заяви про відвід, вислухавши пояснення захисника, думку прокурора, потерпілої та її представника, перевіривши їх матеріалами справи, приходить до наступного.

Згідно зі ст. 17 Закону України « Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 р. № 3477- ІУ суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права.

Відповідно до п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Якщо у учасника процесу виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості судді, то у нього, відповідно до наведеного, виникає право заявити судді відвід.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Під сумнівними обставинами, які викликають сумнів у неупередженості судді мають розглядатися, як: суддя є двоюрідним чи троюрідним братом або сестрою, дядьком чи тіткою, племінником чи племінницею чи іншим родичем слідчого, прокурора, підозрюваного чи інших учасників процесу; у результатах судового розгляду зацікавлені родичі дружини чи чоловіка судді; суддя перебуває у дружніх чи неприязних стосунках з кимось із учасників процесу; суддя перебуває у матеріальній, службовій чи іншій залежності від кого із учасників процесу; суддя публічно або письмово наперед висловив свою думку щодо свого процесуального рішення по кримінальному провадженню.

У відповідності до ч.1 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Порядок розгляду клопотань учасників судового провадження визначений ст. 350 КПК України, яка, зокрема, передбачає, що відмова в задоволенні клопотання не перешкоджає його повторному заявленню з інших підстав.

За змістом ст.ст. 84, 95 КПК України фактичні дані, отримані з показань свідка, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, є доказами в кримінальному провадженні.

Слід зазначити, що свідки попереджаються про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивих показань, приводяться судом до присяги.

Стаття 352 КПК України встановлює процесуальний порядок допиту свідка під час судового розгляду кримінального провадження. Так, згідно ч.3 ст.352 КПК України суд зобов`язаний контролювати хід допиту свідків, щоб уникнути зайвого витрачання часу, захистити свідків від образи або не допустити порушення правил допиту.

Частина 6 ст. 352 КПК України визначає, що допит свідків здійснюється прокурором, захисником чи обвинуваченим, яким під час прямого допиту не дозволяється ставити навідні запитання.

Відповідно до висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, з поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Під час розгляду заяви про відвід, судом встановлено, що заява адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_7 містить суб`єктивні відомості та його особисте бачення вирішення певного кримінального провадження. Однак будь-які докази упередженості, необ`єктивності та не доброчесності судді ОСОБА_7 заявником - адвокатом не надано.

Зняття питання захисника свідку, не свідчить про упереджене, необ`єктивне або не доброчинне ставлення до однієї із сторін у процесі і таким чином не може бути підставою для відводу судді.

Викладені обставини у їх сукупності свідчать, що за об`єктивним та суб`єктивним критеріями будь-якої упередженості судді ОСОБА_7 під час судового розгляду кримінального провадження не встановлено та не вбачається.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 75 КПК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_3 про відвід судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №333/7937/24 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України залишити без задоволення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Повний текст ухвали складено 11 червня 2025 року.

Суддя Комунарського районного суду

міста Запоріжжя ОСОБА_1