У Х В А Л А

І М Е Н Е М УК Р А Ї Н И

24 червня 2025 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного - ОСОБА_4

підозрюваної - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва клопотання детектива відділу детективів Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Київській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо підозрюваної

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Гайворон, Володарського району, Київської області, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 та та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

у кримінальному провадженні № від 18.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання детектива відділу детективів Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Київській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № від 18.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що підрозділом детективів Територіального управління БЕБ у Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000031 від 18.01.2024 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України, за підозрою ОСОБА_11 , ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, за підозрою ОСОБА_13 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, тобто у вчиненні умисних дій, які виразилися у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем в особливо великих розмірах вчиненому організованою групою.

16.06.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

У поданому клопотанні детектив просить суд застосувати запобіжний захід підозрюваній ОСОБА_5 у вигляді застави з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого судді, слідчого та прокурора у кримінальному провадженні; не відлучатися за межі Київської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з підозрюваними: ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , свідками: ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади усі свої паспорти громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд до України, окрім паспорта громадянина України.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Підозрювана та її захисники проти задоволення клопотання заперечували. Зазначили, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави є необґрунтованим, не містить конкретних обставин, які є підставою для застосування запобіжного заходу. Вважають, що наявність обґрунтованої підозри та ризиків, які визначені у ст. 177 КПК України зводяться до гіпотетичних припущень. Клопотання не містить жодного факту переховування підозрюваної від органу досудового розслідування. Крім того, ризик впливу на свідків не підтверджений, а також детективом не вказано даних осіб на яких ОСОБА_5 може здійснювати протиправний вплив. Також вказали, що визначений розмір застави органом досудового розслідування не обґрунтований, визначена без врахування майнового та сімейного стану підозрюваної, є непомірним для підозрюваної, а також він непропорційний установленим ризикам.

Підозрювана ОСОБА_5 просила застосувати відносної неї запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Крім того, сторона захисту в судовому засіданні надала характеризуючи матеріали відносно підозрюваної. На підставі зазначених обставин, просили суд відмовити у задоволенні клопотання.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного.

З доданих до клопотання матеріалів вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, тобто у вчиненні умисних дій, які виразилися у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем в особливо великих розмірах вчиненому організованою групою.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У клопотання зазначено про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави.

Частиною 1 ст. 182 КПК України визначено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

У клопотанні зазначено, що кримінальні правопорушення, які інкримінуються ОСОБА_5 , передбачають можливість призначення суворого покарання, тому з метою забезпечення її належної процесуальної поведінки виникла необхідність в обранні запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 496 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 501 888 (один мільйон п`ятсот одна тисяча вісімсот вісімдесят вісім) гривень 00 коп., з покладенням на підозрювану відповідних обов`язків. Орган досудового розслідування вважає, що саме застава в такому розмірі може запобігти ризикам, які унеможливить спроби переховування, незаконно впливати на потерпілого, свідків, експерта, у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється чи обвинувачується.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що підрозділом детективів Територіального управління БЕБ у Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000031 від 18.01.2024 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України, за підозрою ОСОБА_11 , ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, за підозрою ОСОБА_13 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Згідно з усталеною судовою практикою, яка обґрунтовується рішеннями Європейського суду з прав людини (у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 та у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

16.06.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

На даному етапі провадження слідчий суддя не вирішував тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей лише визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Оцінивши надані органом досудового розслідування докази в їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в межах судового контролю, який наразі здійснюється, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

На підставі встановлених вище обставин, слідчий суддя погоджується з твердженнями про те, що ОСОБА_5 може бути причетним до інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Також докази, які були надані стороною обвинувачення та захисту, свідчать про те, що перевірка обставин та фактів із приводу яких здійснюється розслідування, ще не завершена та всі необхідні обставини кримінального правопорушення не встановлені.

Згідно з п. п. 2, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, зокрема не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду та здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Прокурор, наполягаючи на застосуванні до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу, окрім обґрунтованості підозри останньої у вчиненні кримінального правопорушення, посилався також на існування ризиків, які дають йому підстави вважати, що підозрювана може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, експертів у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється чи обвинувачується.

Ризики, що дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваною зазначених дій. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні у майбутньому.

Ймовірна можливість переховування підозрюваної ОСОБА_17 від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується тим, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого вона підозрюється передбачає покарання, зокрема за ч. 5 ст. 191 КК України до дванадцяти років позбавлення волі, що згідно з класифікацією кримінальних правопорушень, передбачених ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином. Таким чином, тяжкість покарання, сама по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваної переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Щодо ризику знищення, приховування або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин правопорушення, свідчать, що наразі досудове розслідування триває та є необхідність у проведенні ряду інших процесуальних дій для встановлення та отримання додаткових доказів, які б підтверджували причетність ОСОБА_5 , до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення, а також інших - аналогічних кримінальних правопорушень, однак у зв`язку із набуттям ОСОБА_5 статусу підозрюваної є достатні підстави вважати, що нею можуть вживатись заходи щодо їх знищення, приховування або спотворення.

Перевіряючи наявність ризику впливу підозрюваної на потерпілого, свідків, експерта слідчий суддя ураховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Водночас, суд зможе обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманими у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто, якщо свідки допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Такий незаконний виплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, причетну до вчинення кримінального правопорушення, так і свідків, які можуть надати показання щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою.

Прокурор стверджував, що підозрювана, використовуючи свої знайомства, зв`язки, соціальний статус та авторитет, може впливати на потерпілого, свідків, або ж експертів, зокрема підштовхувати їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання показань, які суперечитимуть зібраним у справі доказам та відмови від дачі показань на її користь, що негативним чином впливатиме на їх намір та можливість давати правдиві, послідовні показання під час досудового розслідування та судового розгляду, а також на дієвість кримінального провадження загалом.

Аналізуючи наведені прокурором твердження, слідчий суддя дійшов висновку, що враховуючи соціальний статус та знайомства підозрюваної зі свідками, ОСОБА_5 цілком ймовірно може мати на них вплив.

Таким чином, ризик ймовірного вчинення ОСОБА_5 дій направлених на незаконний вплив на потерпілого, свідків або ж експертів у кримінальному провадженні, доведений.

Із матеріалів клопотання вбачається, що ризики, про які зазначено в клопотанні існують, тому з урахуванням, обставин справи, доводів та доказів на які посилались учасники судового розгляду, вбачається за необхідне застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Застосування щодо ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та для запобігання реалізації ним встановлених ризиків.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення дієвості кримінального провадження, тобто досягнення його завдань, чого можливо досягнути лише за умови нівелювання ризиків кримінального провадження. За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що необхідним запобіжним заходом буде обрання запобіжного заходу у вигляді застави з покладенням на підозрювану відповідних обов`язків, оскільки застосування більш м`якого запобіжного заходу у цьому кримінальному провадженні буде недієвим.

Прокурор просив визначити розмір застави у розмірі 496 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 501 888 (один мільйон п`ятсот одна тисяча вісімсот вісімдесят вісім) гривень 00 коп., посилаючись на вимоги абзацу п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, згідно якого щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 4 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб у повній мірі гарантувати виконання покладених на підозрюваного обов`язків, а загроза її втрати утримувала б його від намірів та спроб порушити покладені обов`язки, та водночас, не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

Разом із цим, сума (застави) повинна бути оцінена з врахуванням особи підозрюваного, його активів та взаємовідносин з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні ( п. 78 рішення ЄСПЛ від 28.09.2010 у справі «Мангурас проти Іспанії»/ Mangouras v. Spain, заява №12050/04).

Разом з цим, прокурором у судовому засіданні не доведено необхідності в обранні застави у розмірі 496 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 501 888 (один мільйон п`ятсот одна тисяча вісімсот вісімдесят вісім) гривень 00 коп..

Слідчий суддя зазначає, що лише факт інкримінування кримінального правопорушення та його тяжкість не є безумовною підставою для визначення застави в більшому розмірі.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що застава у розмірі 170 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що є достатньою та дієвою для досягнення мети досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні.

З огляду на наведене, клопотання підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 194, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.

Обрати підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжній захід у вигляді застави.

Розмір застави визначити 170 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 514 760 (п`ятсот чотирнадцять тисяч сімсот шістдесят) гривень 00 коп., яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: Отримувач: ДКСУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р: UA 1012089 та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого судді, слідчого та прокурора у кримінальному провадженні;

- не відлучатися за межі м. Києва та Київської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування, що стосується обставин даного кримінального провадження, з підозрюваними: ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , свідками: ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_18 , поза межами процесуальних дій;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади усі свої паспорти громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд до України.

Визначити строк дії покладених обов`язків до 16.08.2025.

Роз`яснити, що підозрювана не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрювана, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваної, обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську обласну прокуратуру.

Копію ухвали негайно після її оголошення вручити підозрюваній, захиснику та прокурору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1