УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2025 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчої слідчого відділення відділу поліції №4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Шевченківської оружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0001579 від 05.05.2025 року

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні слідчого відділення віділу поліції № 4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходяться матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001579 від 05.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

До Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, надійшло повідомлення, що 04.05.2025 приблизно о 14 год. 32 хв., в період дії воєнного стану, за адресою: м. Київ, вул. Хрешатик, 38/2, невідома особа перебуваючи в приміщенні ТЦ "ЦУМ" таємно викрала кросівки "On running", розмір 43, вартістю 6125 грн без ПДВ та кеди чоловічі Basix , 42 розмір, вартістю 5750 грн без ДВ, чим спричинила збитку ТОВ "Перший універмаг" на загальну суму 11 875 грн.

05.05.2025 я якості свідка була допитана ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка працює керуючою поверхом в ТЦ «ЦУМ», повідомила, що за адресою: м. Київ, вул. Хрешатик, 38/2, та повідомила, що 04.05.2025 прийшовши на роботу приблизно о 13год. 30 хв. Приблизно о 14 год. 50 хв., продавець повідомила їй, що на 1-му поверсі не вистачає чоловічих кедів Basix коричневого кольору та на їх місці стоять старі кросівки марки «NIKE», які не продавались в їх магазині. Після чого вона повідомила про дану подію службу безпеки магазину, та переглянувши відео з камер відеоспостереження вони побачили, що наді кеди викрав невідомий чоловік віком приблизно 35 років, одягнений в синю кофту, сірі спортивні штани та чорних кросівках. Даний чоловік поставив на полицю старі кросівки марки «NIKE», а чоловічі кеди Basix коричневого кольору поклав собі у рюкзак та виніс. Також цей же чоловік таким самим чином викрав іншу пару взуття, а саме кросівки "On running", та поклав старі кросівки «Навігатор», чорного кольору.

05 травня 2025 року в ході огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 38/2, в магазині ЦУМ, слідчим СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, де в присутності двох понятих виявлено і вилучено наступні речі:

1) кросівки «Навігатор», чорного кольору, 41 розміру, кросівки «NIKE», чорного кольору з помаранчевими вставками та білою підошвою, які поміщено до спеціального пакету ЕХР0331425.

Зазначені речі 05.05.2025 було визнано речовими доказами, так як мають доказове значення зазначеному кримінальному провадженні № 0001579 від 05.05.2025

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення збереження речового доказу.

Враховуючи вищевикладене, арешт вказаного майна для кримінального провадження буде мати доказове значення.

На підставі викладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, прийняття законних рішень у кримінальному провадженні, слідчий просить слідчого суддю накласти арешт на вказане майно.

Слідчий просив слідчого суддю проводити розгляд клопотання без його участі. Також слідчим у клопотанні не вказано контактних даних власника майна, що унеможливлює виклик останнього в судове засідання. Разом з тим, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, встановлені законом строки для розгляду даного виду клопотань, слідчий суддя вважає за моживе здійснити його розгляд без слідчого та власника майна, з метою забезпечення збереження майна.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене в клопотанні майно, підпадає під ознаки речових доказів, оскільки зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту вказаного у клопотанні слідчого майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на кросівки «Навігатор», чорного кольору, 41 розміру, кросівки «NIKE», чорного кольору з помаранчевими вставками та білою підошвою, які поміщено до спеціального пакету ЕХР0331425, заборонивши вчиняти дії, щодо користування, володіння та розпорядження таким майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1