1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 334/6267/24 1-кс/335/14/2025
01 травня 2025 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Вознесенівського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжі скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви (повідомлення) про вчинене кримінальне правопорушення,
02.08.2024 ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Ленінського районного суду м. Запоріжжя зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви (повідомлення) про вчинене кримінальне правопорушення.
Скарга вмотивована тим, що 30.07.2024 заявниця звернулася до керівника Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області з повідомленням про вчинення суддею Ленінського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 161 КК України. В порушення приписів ст. 214 КПК України уповноважені особи Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області повідомлені заявницею відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесли. Заступник керівника окружної прокуратури направив повідомлення заявниці до ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі.
З огляду на викладене, заявниця просить зобов`язати уповноважених осіб Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань повідомлені нею 30.07.2024 відомості та надати їй витяг із зазначеного реєстру.
Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 07.10.2024 матеріали за скаргою ОСОБА_3 направлені на розгляд Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя.
25.10.2024 скарга надійшла в провадження слідчого судді ОСОБА_1
25.10.2024 слідчим суддею відкрито провадження за скаргою, призначено скаргу до розгляду в судовому засіданні на 14 год 00 хв 28.10.2024, витребувано з Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області інформацію щодо рішення прийнятого за результатами розгляду повідомлення ОСОБА_3 від 30.07.2024.
28.10.2024 прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області подані заперечення на скаргу ОСОБА_3 та копію супровідного листа про направлення повідомлення заявниці до ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, для розгляду.
В судове засідання, призначене на 28.10.2024, заявниця та прокурор не з`явилися, у зв`язку із чим розгляд справи було відкладено до 15 год 00 хв. 06.11.2024.
Судове засідання, призначене на 15 год 00 хв 06.11.2024 не відбулося у зв`язку із перебуванням слідчого судді в нарадчій кімнаті в іншому кримінальному проваджені.
В судовому засіданні 21.11.2024 було оголошено перерву для вирішення питання про відвід, заявлений ОСОБА_3 слідчому судді.
Ухвалою суду від 22.11.2024 було відмовлено в задоволені заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді.
Судове засідання, призначене на 09 год 00 хв 04.12.2024, не відбулося у зв`язку із знеструмленням суду.
В судове засідання, призначене на 09 год 00 хв 12.12.2024, заявниця не з`явилася, подавши 12.12.2024 до початку судового засідання до канцелярії суду заяву про відкладення розгляду скарги на іншу дату, яка вмотивована неможливістю прибуття до суду за станом здоров`я.
В судове засідання, призначене на 09 год 10 хв 19.12.2024, заявниця не з`явилася, причин неявки не повідомила.
В судове засідання, призначене на 12 год 45 хв 24.12.2024, заявниця не з`явилася, подавши 23.12.2024 до канцелярії суду заяву про відкладення розгляду скарги на іншу дату, яка вмотивована неможливістю прибуття до суду за станом здоров`я.
В судовому засіданні 06.01.2025 було оголошено перерву для вирішення питання про відвід, заявлений ОСОБА_3 слідчому судді.
Ухвалою суду від 08.01.2025 було відмовлено в задоволені заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді.
Судове засідання, призначене на 13 год 30 хв 15.01.2025, не відбулося у зв`язку із перебуванням слідчого судді в нарадчій кімнаті в іншому кримінальному проваджені.
В судове засідання, призначене на 13 год 30 хв 24.01.2025, заявниця не з`явилася, подавши 24.01.2025 до початку судового засідання до канцелярії суду заяву про відкладення розгляду скарги на іншу дату, яка вмотивована несвоєчасним повідомлення про дату та час проведення судового засідання та неможливістю прибуття до суду через необхідність здійснення заявницею догляду за іншою людиною.
В судовому засіданні 04.02.2025 було оголошено перерву для вирішення питання про відвід, заявлений ОСОБА_3 слідчому судді.
Ухвалою суду від 05.02.2025 було відмовлено в задоволені заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді.
В судове засідання, призначене на 13 год 30 хв 20.02.2025, заявниця не з`явилася, причин неявки не повідомила.
В судове засідання, призначені на 13 год 00 хв 11.03.2025 та 14 год 00 хв 26.03.2024 заявниця не з`явилася, подавши 11.03.2025 та 26.03.2025 відповідно до канцелярії суду заяви про відкладення розгляду скарги на іншу дату, які вмотивовані неможливістю прибуття до суду за станом здоров`я.
В судові засідання, призначені на 13 год 00 хв 14.04.2025 та 14 год 00 хв 01.05.2025, заявниця не з`явилася, причин неявки суду не повідомила.
Прокурор в судове засідання не з`явився. В заяві від 21.01.2025 керівник Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області просив скаргу розглядати за відсутності прокурора.
26.03.2025 та 01.05.2023 заявниця подала до канцелярії суду клопотання про витребування відповідних матеріалів щодо її звернення до окружної прокуратури з повідомленням про ознаки вчинення злочину, що є предметом бездіяльності, та виклик в судове засідання прокурора. Зазначені клопотання задоволенню не підлягають, оскільки зазначені в них матеріали витребувані ухвалою слідчого судді про відкриття провадження за скаргою та були надані заявницею та прокурором. Прокурор викликався слідчим суддею в кожне з вищезазначених судових засідань.
Відповідно до імперативних вимог частини третьої статті 306 КПК участь у судовому засіданні скаржника чи його захисника, представника (принаймні однієї із зазначених осіб) є обов`язковою. Водночас згідно із частиною другою цієї ж статті слідчий суддя зобов`язаний розглянути скаргу не пізніше сімдесяти двох годин з моменту її надходження.
Слідчий суддя створив необхідні умови для реалізації заявницею її процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, вжив передбачені законом заходи для забезпечення участі ОСОБА_3 у судовому засіданні з розгляду поданої нею скарги.
Закон не встановлює жодних заходів процесуального примусу для забезпечення участі в судовому засіданні особи, яка оскаржує рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора.
Відкладення розгляду скарги призводить до порушення строку, встановленого частиною другою статті 306 зазначеного Кодексу, а також не гарантує прибуття в наступне судове заявника, який не бажає приймати в ньому участь.
Частиною 2 ст. 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчий суддя може постановити ухвалу про скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
З огляду на вищевикладене та те, що в матеріалах провадження наявні всі документи, необхідні для розгляду скарги заявниці по суті, з метою забезпечення розумних строків розгляду скарги, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності особи, яка її подала та прокурора.
Вивчивши скаргу ОСОБА_3 , заперечення прокурора, матеріали надані заявницею та Дніпровською окружною прокуратурою м. Запоріжжя Запорізької області, слідчий суддя встановив наступне.
30.07.2024 заявниця звернулася до Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області з повідомленням про ознаки вчинення суддею Ленінського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 злочину, передбаченого ст. 161 КК України. В повідомлені заявниця зазначила, що суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 в порушення приписів Цивільного процесуального кодексу України, розглядаючи справу № 334/1954/23, відмовилася витребувати, який підтверджує у представника повноваження на представництво інтересів позивача, чим порушила основну засаду судочинства рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Крім того, суддя безпідставно відкрила провадження в справі, яке не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Зазначені вище дії судді, на переконання заявниці, містять ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 161 КК України.
Із заперечень, поданих 01.11.2024 прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області ОСОБА_5 , вбачається, що відомості, повідомлені заявницею 30.07.2024, до Єдиного реєстру досудових розслідувань окружною прокуратурою не вносилися.
31.07.2024 зазначене повідомлення ОСОБА_3 було направлене Дніпровською окружною прокуратурою м. Запоріжжя Запорізької області до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі, для розгляду за належністю.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до пункту 2 глави 3 розділу IIПоложення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року (в редакції наказу Генерального прокурора від 17 серпня 2023 року № 231) відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.
Зазначене є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до висновку, викладеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 30.09.2021, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Зі скарги заявниці вбачається, що вона фактично незгодна з процесуальними діями та рішеннями Ленінського районного суду м. Запоріжжя у складі головуючого судді ОСОБА_4 у справі № 334/1954/23.
Статтею 126 Конституції України встановлено гарантії незалежності та недоторканності судді, зокрема суддю не може бути притягнуто до відповідальності за ухвалене ним судове рішення, за винятком вчинення злочину або дисциплінарного проступку.
Недоторканність суддів є одним із елементів їхнього статусу. Вона не є особистим привілеєм, а має публічно-правове призначення - забезпечити здійснення правосуддя неупередженим, безстороннім і справедливим судом.
Згідно з положенням ч. 2 ст. 22 Конституції України конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані. Це стосується і визначеного ст. 55 Конституції України права на судовий захист. Зниження рівня гарантій незалежності суддів опосередковано може призвести до обмеження можливостей реалізації права на судовий захист. Аналогічні роз`яснення змісту гарантій незалежності й недоторканності суддів надано у постанові Пленуму Верховного Суду України «Про незалежність судової влади» від 13.06.2007.
Судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.
Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.
Тобто однією з гарантій незалежності та недоторканості суддів як носіїв судової влади є недопустимість втручання у здійснення правосуддя, впливу на суд або суддів у будь-який спосіб.
Можливе порушення суддею норм матеріального або процесуального права як результат суддівської помилки не може кваліфікуватися як кримінальне правопорушення так як підстава для притягнення судді до відповідальності. Відповідні порушення (у разі їх наявності) усуваються за наслідками перегляду судового рішення вищестоящими судовими інстанціями в апеляційному та касаційному порядку.
Законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суду, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися, за межами передбаченого законом процесуального контролю. Намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання повідомлення про кримінальні правопорушення може вказувати на протиправне втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність судді.
З відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень, вбачається, що заявниця скористалася правом на апеляційне та касаційне оскарження рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя у складі головуючого судді ОСОБА_4 у справі № 334/1954/23. Постановою Запорізького апеляційного суду від 11.02.2025 неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права не встановлено. Ухвалою Верховного Суду від 17.04.2025 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_6 , поданою ОСОБА_3 , на постанову Запорізького апеляційного суду у вищезазначеній справі.
Повідомлення ОСОБА_3 про вчинене кримінальне правопорушення, подане до Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області 30.07.2024, не містить відомостей та фактичних обставини, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення суддею ОСОБА_4 . Отже, повідомлені заявницею обставини не підлягали внесенню уповноваженими особами Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до положень ст. 214 КПК.
З огляду на викладене, слідчий суддя доходить висновку, що уповноваженими особами Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області не допущено бездіяльності, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення заявниці від 30.07.2024 про кримінальне правопорушення, у зв`язку із чим скарга ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 206, 303, 306, 307, 372 КПК України, слідчий суддя
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви (повідомлення) про вчинене кримінальне правопорушення залишити без задоволення.
Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 06 травня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1