Справа № 383/942/25
Номер провадження 1-кс/383/161/25
УХВАЛА

15 серпня 2025 року слідчий суддя Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , розглянувши в місті Бобринець Кіровоградської області в приміщенні Бобринецького районного суду Кіровоградської області матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000133 від 27.07.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

На електронну адресу Бобринецького районного суду Кіровоградської області надійшло клопотання власника майна ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000133 від 27.07.2025 року, накладеного ухвалою слідчого судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 29.07.2025 року.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У відповідності до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

З аналізу цих норм слідує висновок, що термін "заявити клопотання" передбачає відповідну встановлену процедуру оформлення і його подання, зокрема, її підписання заявником (особою, яка звертається з відповідним клопотанням). А слідчий суддя уповноважений розглядати такі клопотання, які подані конкретною (конкретними) особою (особами) та підписані нею (ними).

Відповідно до загальноприйнятих правил оформлення документів, підпис є обов`язковим реквізитом будь-якого офіційного документу, який надає йому юридичної сили, підтверджує справжність, правильність, а також відповідальність певної особи за його зміст.

Так, слідчою суддею встановлено, що зазначене клопотання було направлено на поштову електронну скриньку Бобринецького районного суду Кіровоградської області, тобто в електронному вигляді. Разом з тим, відповідно до акту про відсутність електронно-цифрового підпису від 15 серпня 2025 року за підписом старшого секретаря канцелярії Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_3 та секретаря ОСОБА_4 виявлено відсутність електронно-цифрового підпису особи, що подала клопотання - ОСОБА_2 .

Тож ідентифікувати особу, що подала кдопотання неможливо, оскільки підпис - реквізит документа, який надає йому юридичну силу і свідчить про відповідність його змісту волевиявленню цієї особи.

В силу приписів п. 4.4 розділу 4 Вимог до оформлювання документів Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації Державної уніфікованої системи документації Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003, чинного від 01.09.2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07 квітня 2003 року № 55, серед обов`язкових реквізитів, які має документ, є наявність підпису.

Відповідно до приписів ст. 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" для ідентифікації автора електронного документа використовується електронний підпис, а створення електронного документа завершується накладанням електронного підпису.

В свою чергу, згідно з ч. 2 ст. 17 Закону України "Про електронні довірчі послуги" електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг. Водночас електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис (п. 12 ч. 1 ст. 1 цього Закону).

Однак в надісланих на адресу суду документах клопотання відсутні файли, підписані кваліфікованим електронним підписом заявника, а саме відсутні файли, які б містили в собі дані, пов`язані з електронним підписом, що базується на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів.

Кримінальний процесуальний кодекс України та чинне законодавство вимагає подання до суду для розгляду оригіналів документів (заяв, скарг, клопотань). Оригінал документа може бути в паперовій формі або в електронній.

У відповідності до ст. 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" електронним документом є документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги". А цей Закон в свою чергу презюмує відповідність власноручному підпису лише кваліфікованого електронного підпису, який має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис (ч. 4 ст. 18 Закону України "Про електронні довірчі послуги"). Отже, оригіналом клопотання як електронного документа є відповідний файл, до якого доданий (або логічно з ним пов`язаний) кваліфікований електронний підпис особи (зазвичай з розширенням p7s). Однак, як вже зазначалося вище, в додатках такий документ відсутній.

З аналізу загальних положень КПК слідує висновок, що скарги, заяви, клопотання, що подається до суду чи слідчого судді, мають бути підписані відповідно скаржником, заявником шляхом виконання на документі оригінального підпису або ж із застосування електронного цифрового підпису.

Відсутність підпису заявника на клопотанні свідчить про те, що заявник не підтвердив, що він є особою, яка має право звернутися до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000133 від 27.07.2025 року.

З 05 жовтня 2021 року почали функціонувати підсистеми (модулі) ЄСІТС, зокрема: «Електронний кабінет», «Електронний Суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

Вимога про електронне звернення до суду через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС.

Відповідно до пункту 10 Положення про ЄСІТС обов`язковість реєстрації Електронного кабінету в ЄСІТС для окремих категорій суб`єктів визначається процесуальним законодавством.

Згідно пункту 11 Положення про ЄСІТС процедура реєстрації Електронного кабінету фізичної особи та фізичної особи - підприємця здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису такої особи.

Власник майна заявник, у якого законом визначений обов`язок зареєструвати Електронний кабінет в ЄСІТС, може подати заяву/клопотання до суду виключно у два способи, що буде відповідати передбаченому законом порядку: 1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», з попередньою реєстрацією Електронного кабінету.

Згідно з ч.6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу. Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами ( ч.2 ст.304 КПК України).

Всупереч вказаним вимогам закону, вищевказане клопотання подано на офіційну електронну адресу суду без можливості ідентифікувати автора клопотання, та перевірити справжність кваліфікованого електронного підпису та перевірити його право подавати таке клопотання. Тому вказане клопотання не може вважатися поданим у порядку ст.174 КПК України, оскільки подано особою, яка не має права його подавати.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає необхідним повернути клопотання особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст. 174, 304 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання про скасування арешту на майна у кримінальному провадженні №0000133 від 27.07.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, повернути заявнику - власнику майна заявнику ОСОБА_2 .

Роз`яснити, що повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для його повернення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1