Справа № 459/1104/25 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/1214/25 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2025 року м. Львів

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі

головуючої судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові, в режимі відеоконференції, апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_5 , на ухвалу слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області від 18 квітня 2025 року про накладення арешту на майно,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_6

прокурора ОСОБА_5

ВСТАНОВИЛА:

слідча Шептицького РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 звернулась до слідчого судді з клопотанням, у якому просить накласти арешт на майно з метою збереження речового доказу у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000073 від 17 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, а саме на: один мобільний телефон марки « Xiaomi Redmi Note 13» в чохлі темно-сірого кольору, в якому знаходиться 1 сім карта мобільного оператора «Київстар НОМЕР_1 », який був виявлений та вилучений в ході проведення обшуку 15 квітня 2025 року за місцем проживання ОСОБА_8 , що за адресою: АДРЕСА_1 - речі.

Клопотання мотивував тим, що в ході моніторингу публічних закупівель було встановлено, що ДП ДГ «Радехівське» ІСГ Карпатського регіону НААН, фактично являючись відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про публічні закупівлі» юридичною особою, яка належить до замовників, які повинні здійснювати закупівлі відповідно до цього закону, не здійснює такі закупівлі через порядок, визначений вказаним законом. Наведене свідчить, що службові особи ДП ДГ «Радехівське» ІСГ Карпатського регіону НААН, зловживаючи своїм службовим становищем, уникають здійснення публічних закупівель через визначений законом порядок шляхом укладення фактично нікчемних угод про придбання товарів і послуг без оприлюднення таких на сайтах державних закупівель, здійснюючи при цьому видатки коштів державного підприємства по ймовірно завищених цінах. Відомості про вказане кримінальне правопорушення були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000073 від 17 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. Слідча вказує, що 15 квітня 2025 року, в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено один мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 13» в чохлі темно-сірого кольору, в якому знаходиться 1 сім карта мобільного оператора «Київстар НОМЕР_1 ». В подальшому, вищезгадане майно було визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні. Слідча зазначала, що у даному мобільному телефоні можуть міститися фото, відеоматеріали з місця вчинення злочину.

Ухвалою слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області від 18 квітня 2025 року відмовлено у задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на вилучене в ході проведеного обшуку 15 квітня 2025 року за адресою: Львівська область, с. Сабанівка, вулиця Бічна, 21 один мобільний телефон марки «Хіaomi Redmi Note 13» в чохлі темно-сірого кольору, в якому знаходиться одна сім карта мобільного оператора «Київстар НОМЕР_1 » у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000073 від 17 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді прокурор ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого задоволити, накласти арешт на вилучений 15 квітня 2024 року, під час обшуку за місце проживання ОСОБА_8 , АДРЕСА_1 , мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 13» в чохлі темно-сірого кольору, в якому знаходиться 1 сім карта мобільного оператора «Київстар НОМЕР_1 ».

Окрім того, просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області від 18 квітня 2025 року, оскільки повний текст ухвали проголошено 23 квітня 2025 року.

Вважає, що ухвала слідчого є необґрунтованою та незаконною, оскільки висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи.

Повідомляє, що 15 квітня 2025 року на підставі ухвали слідчого судді було проведено обшук у ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено телефон марки «Xiaomi Redmi Note 13» в чохлі темно-сірого кольору, в якому знаходиться 1 сім карта мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_1 .

Наголошує, що в ухвалі на проведення обшуку було надано дозвіл слідчому на вилучення мобільних телефонів та комп`ютерної техніки.

Звертає увагу, що дані які містяться на мобільному телефоні можуть містити фото, відео матеріали з місця вчинення злочину, даний мобільний телефон належить головному бухгалтеру підприємства ДП ДГ «Радехівське» ІСГ Карпатського регіону НААН у Львівській області.

Стосовно строку на апеляційне оскарження, то з урахуванням того, що повний текст ухвали слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області від 18 квітня 2025 року було проголошено 23 квітня 2025 року, а виготовлення апеляційної скарги потребує значного часу, колегія суддів апеляційного суду вважає, що строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді слід поновити.

У судове засідання з розгляду даної апеляційної скарги власник майна, будучи належним чином повідомленим про час та місце проведення такого, не з`явився. З урахуванням ч. 4 ст. 405, 406 КПК України, колегія суддів приходить до висновку, що неявка власника майна не перешкоджає проведенню розгляду апеляційної скарги у його відсутності.

Заслухавши доповідача, виступ прокурора на підтримку апеляційної скарги, вивчивши матеріали судової справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення частково, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст. 404 КПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, віднесено і засади недоторканості права власності. Згідно з вимогами ст.16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за правилами ст. 132 КПК України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що при постановленні оскаржуваної ухвали, слідчим суддею вказаних вимог кримінального процесуального закону дотримано не в повному обсязі, з огляду на таке.

Згідно з матеріалами клопотання, слідчим відділенням Шептицького РВП ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000073 від 17 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в ході моніторингу публічних закупівель встановлено, що ДП ДГ «Радехівське» ІСГ Карпатського регіону НААН, фактично являючись, відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про публічні закупівлі», юридичною особою, яка належить до замовників, які повинні здійснювати закупівлі відповідно до цього Закону не здійснює такі закупівлі через порядок, визначений вказаним Законом. Наведене свідчить, що службові особи ДП ДГ «Радехівське» ІСГ Карпатського регіону НААН, зловживаючи своїм службовим становищем, уникають здійснення публічних закупівель через визначений Законом порядок, шляхом укладення фактично нікчемних угод про придбання товарів і послуг без оприлюднення таких в електронній системі закупівель, здійснюючи при цьому видатки коштів державного підприємства по ймовірно завищених цінах.

Ухвалою слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області від 4 квітня 2025 року надано дозвіл уповноваженим працівникам Шептицького РВП ГУ НП у Львівській області та Радехівського відділу Шептицької окружної прокуратури Львівської області на проведення обшуку за адресою проживання ОСОБА_8 , в домогосподарстві будинку АДРЕСА_1 , та у всіх будівлях та спорудах, які розташовані на земельній ділянці, з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знарядь кримінального правопорушення, а саме: документів щодо фінансово-господарської діяльності ДП ДГ «Радехівське» ІСГ Карпатського регіону НААН за період з 2020 року по перший квартал 2025 року, в тому числі: договору поставки №18.102024 від 10.10.2024 з усіма додатками та документами щодо виконання вказаного договору, договору поставки №24102024 з усіма додатками та документами щодо виконання вказаного договору, договору №29/10/2024 з усіма додатками та документами щодо виконання вказаного договору, договору про заміну кредитора в зобов`язанні № 05/11/2024 від 05.11.2024 з усіма додатками та документами щодо виконання вказаного договору; документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності ДГ «Радехівське» ІСГ Карпатського регіону НААН за період з 2020 року по перший квартал 2025 року; договору №1017 від 17.10.2024, укладеного між ДП ДГ «Радехівське» та ТОВ «Лоер Консалтинг Груп» з усіма додатками, чорнових записів, які містять відомості, що підлягають доказуванню у даному кримінальному провадженні, електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, які містять відомості, що підлягають доказуванню у даному кримінальному провадженні, а також грошових коштів, які здобуті в результаті вчинення кримінального правопорушення.

15 квітня 2025 року, в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_8 , що за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено один мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 13» в чохлі темно-сірого кольору, в якому знаходиться 1 сім карта мобільного оператора «Київстар НОМЕР_1 ».

16 квітня 2025 року вищезгадані речі були визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні постановою слідчого СВ Шептицького РВП ГУ НП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_9 .

16 квітня 2025 року слідчий СВ Шептицького РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_9 звернулась до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно.

Розглядаючи клопотання слідчого, слідчий суддя дійшов переконання, що у задоволенні клопотання слідчого слід відмовити, оскільки не доведено, що вищевказаний мобільний телефон необхідний для проведення експертного дослідження, чи що він отриманий в результаті вчинення кримінального правопорушення, чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також що доступ до нього обмежувався власником ОСОБА_8 , що потреби досудового розслідування щодо накладення арешту на мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 13», належній ОСОБА_8 виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна.

На переконання колегії суддів апеляційного суду, слідчий суддя, дійшов передчасного висновку про відсутність підстав для накладення арешту на мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 13» в чохлі темно-сірого кольору, в якому знаходиться 1 сім карта мобільного оператора «Київстар НОМЕР_1 », оскільки відповідно до вимог ст. 170, 171 КПК України в клопотанні слідчого наявні достатні обґрунтування необхідності накладення арешту на зазначене майно, конкретизовані підстави та мета накладення арешту.

Відмовляючи у задоволенні клопотання про накладення арешту на майно слідчим суддею не враховано, що мобільний телефон марки « Xiaomi Redmi Note 13» в чохлі темно-сірого кольору, в якому знаходиться 1 сім карта мобільного оператора «Київстар НОМЕР_1 », який були вилучені в ході проведення обшуку, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки є достатні підстави вважати, що мають важливе значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, може містити на собі сліди кримінального провадження чи інші відомості , які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, а отже відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Окрім того, апеляційний суд звертає увагу, що ухвалою слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області від 4 квітня 2025 року було надано дозвіл на відшукування зокрема, електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення речових доказів.

Колегією суддів встановлено, що кримінальне провадження внесено до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, майно, на яке в клопотанні слідчий просить накласти арешт, відповідно до постанови слідчого визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні, є речовими доказами в розумінні положень КПК України. З метою забезпечення збереження речових доказів, майно повинно арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Також, колегія суддів звертає увагу, що арешт майна з підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна.

Окрім того, матеріали провадження містять відомості на обґрунтування того, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, завдяки чому може бути виконане завдання, для виконання якого він звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на вказане майно та документи.

За таких обставин колегія суддів апеляційного суду приходить до переконання, що доводи апеляційної скарги прокурора ОСОБА_5 про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно, є обґрунтованими, а тому ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали, відповідно до вимог п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, якою клопотання слідчого СВ Шептицького РВП ГУНП у Львівській області, яке погоджене прокурором Шептицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_10 про накладення арешту на майно слід задоволити, накласти арешт на мано.

Керуючись ст. ст. 407, 409, 419, 170, 172, 173 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

поновити прокурору ОСОБА_5 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області від 18 квітня 2025 року.

Апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_5 задоволити.

Ухвалу слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області від 18 квітня 2025 року про відмову в накладенні арешту на майно - скасувати.

Клопотання слідчого СВ Шептицького РВП ГУНП у Львівській області, яке погоджене прокурором Шептицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_10 про накладення арешту на майно - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході обшуку 15 квітня 2025 року, а саме: один мобільний телефон марки « Xiaomi Redmi Note 13» в чохлі темно-сірого кольору, в якому знаходиться 1 сім карта мобільного оператора «Київстар НОМЕР_1 ».

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ОСОБА_4