Справа № 524/8146/25
Провадження № 1-кс/524/1594/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2025 року

Слідчий суддя Автозаводського районного суду міста Кременчука ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременчуці Полтавської області клопотання слідчого СВ Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, зареєстрованому 24 червня 2025 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0001141, щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кременчука, Полтавської області, українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не працюючого, на утриманні неповнолітніх (малолітніх) дітей не маючого, депутатом та інвалідом не являється, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в силу статті 89 КК України раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 186 КК України,

УСТАНОВИВ:

Слідча Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_5 звернулася до слідчого судді із клопотанням, погодженим із прокурором Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

Обґрунтовуючи клопотання слідча зазначила, що досудовим розслідуванням встановлено, що 24 червня 2025 близько 16 год 30 хв, у період дії воєнного стану, ОСОБА_4 , перебуваючи у дворі будинку АДРЕСА_2 , шляхом введення в оману малолітньої потерпілої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , застосував, як спосіб доступу до майна, користуючись тим, що в силу малолітнього віку потерпіла не могла правильно оцінювати і розуміти зміст, характер і значення своїх дій щодо добровільності передачі належного йому майна, відкрито заволодів майном останньої, а саме мобільним телефоном марки «Redmi 12» темно синього кольору IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 .

У подальшому ОСОБА_4 усвідомлюючи, що його дії у вигляді заволодіння майном були виявлені потерпілою ОСОБА_6 , яка переслідувала його та вимагала повернення мобільного телефону, з метою заволодіння майном продовжив утримувати мобільний телефон марки «Redmi 12» темно синього кольору IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , згідно з висновком експерта № 1826/25 від 30 червня 2025 року вартістю 3563 грн 93 коп., зник з місяця вчинення кримінального правопорушення та розпорядився викраденим на власний розсуд, завдавши потерпілій матеріальної шкоди на загальну суму 3563 грн 93 коп.

30 червня 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 186 КК України.

Слідчий зазначив, що підозра ОСОБА_4 у вчинені інкримінованого йому кримінального правопорушення доводиться зібраними в провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви від 24 червня 2025 року; протоколом обшуку від 26 червня 2025 року; протоколом огляду від 26 червня 2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 27 червня 2025 року та 28 червня 2025 року; протоколом пред`явлення особи за фотознімками від 27 червня 2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 27 червня 2025 року; протоколом пред`явлення особи за фотознімками від 27 червня 2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 27 червня 2025 року; протоколом огляду відеозаписів від 27 червня 2025 року; протоколом огляду відеозапису від 27 червня 2025 року; протоколом огляду відеозапису від 30 червня 2025 року; протоколом допиту неповнолітнього потерпілого від 30 червня 2025 року; протоколом огляду відеозапису від 02 липня 2025 року; повідомленням про підозру від 30 червня 2025 року; допитом підозрюваного від 30 червня 2025 року.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Так, відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам підозрюваного: 1) переховуватися від суду, оскільки він раніше притягувався до кримінальної відповідальності, вчинив тяжке кримінальне правопорушення, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років, у зв`язку з чим може переховуватися від суду з метою уникнення можливої відповідальності; 2) незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки підозрюваний обізнаний про місце проживання потерпілого та свідків, у зв`язку з чим може вчинити на них маральний тиск з метою спонукання їх до зміни показів, або до відмови від давання показів під час судового розгляду кримінального провадження, що ускладнить процес доказування у кримінальному провадженні; 3) вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він не має постійного місця роботи, тобто джерела прибутку, схильний до вживання алкогольних напоїв та вчинення правопорушень.

Інші, більш м`які запобіжні заходи, не можливо застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 із наступних причин: особисте зобов`язання у зв`язку з тим, що підозрюваний вчинив тяжкий злочин, тому такий запобіжний захід об`єктивно не здатен запобігти наявним вище перерахованим ризикам; особиста порука на адресу слідчого відділу та прокуратури не надходили письмові звернення осіб, які бажають поручаються за підозрюваного; домашній арешт не можливо застосувати у зв`язку з тим, що застосування вказаного запобіжного заходу не спроможний запобігти вчиненню підозрюваним нових злочинів, а також спробам уникнути ним покарання за вчинення злочину, залишити місце визначене слідчим, з метою переховування; застава відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Посилаючись на вказані обставини, слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою строком шістдесят днів.

У судовому засіданні Прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити і застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Підозрюваний ОСОБА_4 із клопотанням не погодився, просив застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, встановив наступне.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

За правилами частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За змістом статей 177, 178 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. При цьому, слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість можливого покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного тощо.

Так, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах, вислухавши доводи учасників судового провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 186 КК України, що відноситься до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

Під час розгляду клопотання Прокурором доведено наявність підстав вважати, що існують ризики, передбачені пунктами 1 та 5 частини першої статті 177 КПК України. Зокрема, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, відсутність стійких соціальних зв`язків та даних щодо отримання законних джерел доходів.

Наведені у клопотанні слідчого факти свідчать про те, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 є найбільш прийнятним в даному випадку, а більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

На підставі наданих сторонами кримінального провадження пояснень та матеріалів, слідчий суддя, оцінюючи в сукупності всі обставини, ураховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, особу підозрюваного у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, наявність ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, ураховуючи неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. Доводи підозрюваного цих висновків не спростовують.

Ураховуючи наведене, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави.

На виконання вимог частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя визначає розмір застави, враховуючи тяжкість інкримінованого злочину, наявні ризики та особу підозрюваного.

Згідно з частиною п`ятою статті 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частинами першою, другою статті 197 КПК України визначено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного з моменту фактичного затримання.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 193, 194, 196, 205, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Задовольнити клопотання слідчого СВ Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

Застосувати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів у межах строку досудового розслідування.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти в разі внесення за нього застави в розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121120 (сто двадцять одну тисячу сто двадцять) гривень, при цьому зобов`язати його: прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; докласти зусиль до пошуку роботи.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою, які мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, покладених на нього суддею, застава буде звернена в доход держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. У разі звернення застави в дохід держави суддею буде вирішено питання про застосування до цього підозрюваного іншого запобіжного заходу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, буде повернута обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень.

Строк дії ухвали визначити з моменту постановлення ухвали 07 липня 2025 року до 04 вересня 2025 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1