Справа № 991/7944/25
Провадження № 1-кс/991/8014/25
У Х В А Л А

13 серпня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу громадської організації «Зберегти Пікуй» (далі - ГО «Зберегти Пікуй») на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ), що полягала у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР),

у с т а н о в и в:

Суть питання, що вирішується, за чиєю ініціативою воно розглядається

1. На розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду (далі - слідчий суддя, ВАКС) надійшла скарга ГО «Зберегти Пікуй» (далі - заявник) на бездіяльність, що полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР.

2. Скарга обґрунтована тим, що 25.07.2025 заявник з використанням технологій електронної пошти на офіційну електронну пошту НАБУ -ІНФОРМАЦІЯ_1 звернувся із заявою про вчинення службовими особами органів державної влади, зокрема екс-міністром захисту довкілля та природних ресурсів України ОСОБА_3 , тимчасово виконуючим обов`язки Голови Державної екологічної інспекції України ОСОБА_4 , Головою державного підприємства «Ліси України» ОСОБА_5 , Головою Державної інспекції архітектури та містобудування України ОСОБА_6 , народним депутатом України ОСОБА_7 , екс народним депутатом України ОСОБА_8 і заступником керівника Офісу Президента України ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України (далі - КК) та просив розпочати досудове розслідування.

3. У заяві наведено обставини умисного зловживання владою цими особами, що полягало у: (1) свідомій організації та сприянні незаконному будівництву вітроелектростанцій на Полонині Руна без проведення процедури оцінки впливу на довкілля (ОВД); (2) незаконному погодженні земельних питань із прямим конфліктом інтересів; (3) видачі незаконних лісорубних квитків на вирубку пралісів всупереч природоохоронному статусу територій та (4) загальній бездіяльності центральних органів виконавчої влади, яка сприяла реалізації незаконної схеми, що заподіяла тяжкі наслідки державним інтересам і екологічній безпеці України.

4. Заявник стверджував, що наразі відомості, викладені ним у заяві про вчинення кримінального правопорушення уповноваженими особами НАБУ до ЄРДР не внесені.

5. З огляду на це, просив зобов`язати НАБУ внести до ЄРДР відомості за заявою ГО «Зберегти Пікуй» від 25.07.2025 за вих. № 67/25.07.2025 та розпочати досудове розслідування.

Позиція учасників у судовому засіданні

6. У судове засідання представник заявника не з`явився, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду судової справи.

7. Представник НАБУ у судове засідання не з?явився, однак до початку розгляду скарги від детектива НАБУ ОСОБА_10 до суду надійшла заява, в якій він просив здійснити розгляд скарги за його відсутності.

8. Водночас зі змісту цієї заяви вбачається, що інформація, викладена у заяві ГО «Зберегти Пікуй» за № 67 від 25.07.2025, яка надходила до НАБУ, є предметом судового розгляду в Закарпатському окружному адміністративному суді (справа № 260/5885/24) та предметом досудового розслідування у межах кримінального провадження № 0000057 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 239-1, ч. 3 ст. 246 КК.

9. Окрім цього, детектив зазначав, що власником землі в урочищі «Полонина Руна» є Туря-Реметівська сільська рада Ужгородського району, яка передала ці землі в оренду ТОВ «Вітряний парк Турянський» та ТОВ «Вітряний парк Полонина Руна- 1». Водночас детектив покликався на те, що 23.05.2024 Туря-Реметівська сільська рада ухвалила рішення № 1242, яким затвердила детальний план території урочища «Полонина Руна» для будівництва вітрової електростанції (це рішення сільської ради є предметом судового провадження № 260/5885/24, у межах якого проводяться відповідні земельно-технічні експертизи).

10. Також детектив покликався на те, що під час аналізу заяви ГО «Зберегти Пікуй» органом досудового розслідування не було встановлено відомостей, які б могли свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, підслідних детективам НАБУ, про що заявника було проінформовано.

11. Водночас детектив зазначав, що аналогічна за змістом заява ГО «Зберегти Пікуй» вже була предметом розгляду в НАБУ. Відомості за цією заявою уповноваженими особами НАБУ не були внесені до ЄРДР, що стало підставою для оскарження їхньої бездіяльності до ВАКС. За результатами розгляду скарги 04.08.2025 слідчий суддя ВАКС відмовив у задоволенні скарги.

12. Відповідно до ст. 306 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) відсутність заявника, детектива не є перешкодою для розгляду скарги.

13. Згідно із ч. 4 ст. 107 КПК у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалося.

Установлені слідчим суддею обставини, мотиви, з огляду на які, було постановлено цю ухвалу та положення закону, якими керувався слідчий суддя

14. 25.07.2025 ГО «Зберегти Пікуй» звернулася до НАБУ із заявою, в якій зазначала обставини, про які йдеться у пунктах 2, 3 цієї ухвали.

15. Як стверджує заявник, станом на день звернення до суду зі скаргою, викладені відомості у її заяві про вчинення кримінального правопорушення уповноваженими особами НАБУ до ЄРДР не внесені, досудове розслідування не розпочато.

16. Згідно із ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зокрема слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

17. Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК передбачено, що на досудовому провадженні, серед іншого може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

18. Слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (частини 1, 2 ст. 214 КПК).

19. Згідно із пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

20. Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

21. У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно із якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

22. Отже, на підставі наведеного вище, слідчий суддя дійшов висновку про те, що внесенню відомостей до ЄРДР має передувати перевірка, здійснювана, зокрема, слідчим на підставі поданої заяви наявності обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про яке йдеться у заяві, а також підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Адже реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Унесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування.

23. Слідчий суддя вважає, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулося, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (через недостатню обізнаність заявника, неочевидність вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але водночас достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

24. Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

25. Окрім цього, Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 та від 24.04.2019 у справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

26. Відповідно до частин 4, 5 ст. 214 КПК слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. До ЄРДР вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. З огляду на зміст ст. 214 КПК, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

27. Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР. До того ж, законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК.

28. Тобто слідчий суддя переконаний, що для внесення до ЄРДР відомостей щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення, заявником повинні бути наведені конкретні факти, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, оскільки за відсутності таких, необґрунтоване внесення відомостей до ЄРДР призведе до невиправданого кримінального переслідування органом досудового розслідування.

29. Водночас відповідно до поданої детективом НАБУ ОСОБА_10 заяви та доданих до неї матеріалів, аналогічна за змістом скарга ГО «Зберегти Пікуй» перебувала на розгляді ВАКС. За результатами її розгляду слідчий суддя ВАКС у судовій справі № 991/7722/25 постановив ухвалу про відмову у задоволенні скарги, мотивуючи це рішення тим, що наразі відсутні підстави для зобов`язання уповноважених осіб НАБУ вносити відомості до ЄРДР повторно, позаяк досудове розслідування за викладеними у скарзі фактами вже здійснюється у межах іншого кримінального провадження № 0000057 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 239-1 КК (незаконне заволодіння ґрунтовим покривом (поверхневим шаром) земель).

30. Проте КПК не передбачено багаторазове (повторне) внесення до ЄРДР відомостей про одне й те ж саме кримінальне правопорушення, як і не регламентується повноваження слідчого судді у ситуації багаторазового (повторного) оскарження особою бездіяльності уповноважених суб`єктів щодо невнесення відомостей до ЄРДР за різними по даті подання, але подібними за змістом заявами про одне й те саме кримінальне правопорушення, які вже були предметом судового контролю, за наслідком чого суд зобов`язував уповноваженого суб`єкта розпочати досудове розслідування та це судове рішення було виконане таким суб`єктом.

31. Водночас у випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу (ч. 6 ст. 9 КПК).

32. Тому у разі багаторазового (повторного) оскарження бездіяльності детектива у кримінальному провадженні, яке вже було предметом судового контролю з боку слідчого судді належить її вирішити на підставі ч. 6 ст. 9 КПК, виходячи із таких загальних засад кримінального провадження як верховенство права та обов`язковість судових рішень (пункти 1, 14 ч. 1 ст. 7 КПК).

33. Відповідно до ст. 8 КПК кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Цей принцип у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

34. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (п. 61 рішення ЄСПЛ у справі «Брумареску проти Румунії»; п. 33 рішення ЄСПЛ у справі «Христов проти України»).

35. Правова певність (юридична визначеність) передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, недопустимості повторного розгляду вже раз вирішеної справи. Цей принцип наполягає на тому, що жодна сторона не має права домагатися перегляду кінцевого та обов`язкового рішення тільки з метою нового слухання і вирішення справи (п. 52 рішення ЄСПЛ у справі «Рябих проти Росії»)

36. За відсутності вагомих і непереборних обставин повторний розгляд та ухвалення у справі нового рішення судом, коли щодо тих самих вимог тієї ж особи суд уже висловлював власну позицію, буде суперечити принципу юридичної визначеності.

37. Зіставлення наведених вище законодавчих вимог, з огляду на викладені ГО «Зберегти Пікуй» у заяві від 27.05.2025 факти дають слідчому судді підстави вважати, що подана скарга стосується тих самих обставин, які вже були предметом судового розгляду та за результатами якого слідчим суддею ВАКС 04.08.2025 було ухвалено рішення.

38. Слід також звернути увагу, що досудове розслідування за фактами, викладеними у заявах громадської організації за № 65/19.06.2025 та № 67/25.07.2025, вже здійснюється у межах кримінального провадження № 0000057.

39. Зазначена обставина була встановлена слідчим суддею ВАКС під час розгляду попередньої скарги та викладена в ухвалі від 04.08.2025.

40. Водночас відповідно до ч. 1 ст. 22 КПК кримінальне провадження здійснюється на засадах змагальності, що передбачає самостійне обстоювання сторонами своїх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

41. Отже, на переконання слідчого судді, у межах цієї змагальної процедури саме на заявника покладається обов`язок доведення наявності підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Однак матеріали поданої скарги не містять нових обставин чи доказів, які б свідчили про необхідність повторного внесення таких відомостей, зокрема підтвердження факту закриття кримінального провадження № 0000057, або спростовували висновки, викладені в раніше постановленій ухвалі слідчого судді ВАКС від 04.08.2025.

42. На переконання слідчого судді, повторне звернення зі скаргою за відсутності обґрунтованих і нових підстав суперечить принципу юридичної визначеності (res judicata) та не відповідає засадам кримінального провадження, зокрема обов`язковості судових рішень та верховенству права.

43. Слідчий суддя також вважає, що покликання заявника на імовірне вчинення

екс-міністром захисту довкілля та природних ресурсів України ОСОБА_3 , тимчасово виконуючим обов`язки Голови Державної екологічної інспекції України ОСОБА_4 , Головою державного підприємства «Ліси України» ОСОБА_5 , Головою Державної інспекції архітектури та містобудування України ОСОБА_6 , народним депутатом України ОСОБА_7 , екс народним депутатом України ОСОБА_8 і заступником керівника Офісу Президента України ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК є занадто абстрактним, без зазначення конкретних фактів, як вони відомі ГО «Зберегти Пікуй», що виключають внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення.

44. З огляду на це, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні скарги ГО «Зберегти Пікуй» слід відмовити.

Ураховуючи все вищевикладене, керуючись статями 304-307, 369-372 КПК, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги громадської організації «Зберегти Пікуй» на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, що полягала у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя??????????????????????????????????????????????????????????????? ОСОБА_1