Провадження 1-кс/127/9738/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2025 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження № 0001570 внесеного до ЄРДР 04.04.2017, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001570 від 04.04.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366 ч. 3 ст. 365-2, ч. 2 ст. 367, ч. 1 ст. 191 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Під час досудового розслідування, встановлено, що ОСОБА_4 розпорядженням голови Роздолівської сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області № 7/01-03 від 24.09.2019 призначено на посаду державного реєстратора речових прав на нерухоме майно та юридичних осіб фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Роздолівської сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області.

Відповідно до п. 2.1 Розділу ІІ Посадової інструкції державного реєстратора речових прав на нерухоме майно та юридичних осіб фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Роздолівської сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області державний реєстратор здійснює державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно відповідно до Закону.

Відповідно до п. 5.2 Розділу IV Посадової інструкції державного реєстратора речових прав на нерухоме майно та юридичних осіб фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Роздолівської сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області за порушення законодавства у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно державний реєстратор речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень несе дисциплінарну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність у порядку, встановленому законом.

Частиною 3 ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», у редакції станом на 23.07.2019 (далі - Закон), передбачено, що державний реєстратор:

1) встановлює відповідність заявлених прав і поданих/отриманих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема:

відповідність обов`язкового дотримання письмової форми правочину та його нотаріального посвідчення у випадках, передбачених законом;

відповідність повноважень особи, яка подає документи для державної реєстрації прав;

відповідність відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що містяться у Державному реєстрі прав, відомостям, що містяться у поданих/отриманих документах;

наявність обтяжень прав на нерухоме майно;

наявність факту виконання умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов`язує можливість виникнення, переходу, припинення речового права, що підлягає державній реєстрації;

2) перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення;

4) під час проведення реєстраційних дій обов`язково використовує відомості Державного земельного кадастру та Єдиного реєстру дозвільних документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, а також відомості інших реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем, держателем (розпорядником, володільцем, адміністратором) яких є державні органи, шляхом безпосереднього доступу до них чи у порядку інформаційної взаємодії з Державним реєстром прав, у тому числі відомості, що містять персональні дані особи;

5) відкриває та/або закриває розділи в Державному реєстрі прав, вносить до відкритого розділу або спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості про речові права на нерухоме майно та їх обтяження;

6) присвоює за допомогою Державного реєстру прав реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна у випадках, передбачених цим Законом;

7) виготовляє електронні копії документів, поданих у паперовій формі, та розміщує їх у реєстраційній справі в електронній формі у відповідному розділі Державного реєстру прав (у разі якщо такі копії не були виготовлені під час прийняття документів за заявами у сфері державної реєстрації прав);

8) формує за допомогою Державного реєстру прав документи за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав;

9) формує реєстраційні справи у паперовій формі.

Згідно з ч. 8 ст. 18 Закону державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим /отриманим документам.

Пунктом 6 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», в редакції станом на 23.03.2020, (далі Порядок державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень) передбачено, що державна реєстрація прав проводиться за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса.

Відповідно до п. 12 Порядку № 1127 для державної реєстрації права власності, державний реєстратор під час розгляду заяви та документів, поданих для державної реєстрації прав, використовує відомості Державного реєстру прав, зокрема його невід`ємної архівної складової частини, а також Державного земельного кадастру, Реєстру аграрних нот та Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, а також відомості інших реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем, держателем (розпорядником, володільцем, адміністратором) яких є державні органи, шляхом безпосереднього доступу до них чи у порядку інформаційної взаємодії з Державним реєстром прав.

Разом із цим, ОСОБА_4 , перебуваючи на посаді державного реєстратора Роздолівської сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області, зловживаючи своїми повноваженнями, здійснюючи професійну діяльність, пов`язану з наданням публічних послуг, з метою отримання неправомірної вигоди, неправомірно використала надані їй повноваження за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням установлено, що державний реєстратор Роздолівської сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області ОСОБА_4 , перебуваючи на своєму робочому місці, що розташоване за адресою: вул. Центральна, 32, село Роздолівка, Мурованокуриловецького району, Вінницької області, відповідно до заяви державну реєстрацію прав та їх обтяжень, о 16 годині 46 хвилин 23.03.2020, отримала від ОСОБА_5 документи для реєстрації права власності, а саме: договір купівлі-продажу від 02.06.2006, зареєстрований в реєстрі за № 795, посвідчений приватним нотаріусом Сімферопольського районного нотаріального округу ОСОБА_6 , щодо купівлі нежитлового приміщення № 47, загальною площею 687,8кв.м. за адресою: вул. Пирогова, 161А, місто Вінниця.

Відповідно до даного документу, 02.06.2006 приватним нотаріусом Сімферопольського районного нотаріального округу Автономної республіки Крим ОСОБА_6 посвідчено договір купівлі продажу укладений між ТОВ «СХІД» в особі директора ОСОБА_7 (Продавець) та ОСОБА_5 (Покупець), який зареєстрований в реєстрі за № 795.

Відповідно до частини четвертої статті 87 Цивільного кодексу України юридична особа вважається створеною з дня її державної реєстрації.

Частиною четвертою статті 91 Цивільного кодексу України передбачено, що цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Згідно з абзацом другим статті 207 Цивільного кодексу України правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства.

Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань товариство з обмеженою відповідальністю «СХІД» () станом на дату проведення державної реєстрації та укладання договору не зареєстровано.

Продовжуючи протиправний умисел, спрямований на вчинення реєстраційних дій з метою отримання неправомірної вигоди, 23 березня 2020 року ОСОБА_4 , діючи в інтересах ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що подані ним, відповідно до заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, документи не містять правових підстав для прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, оскільки не давали змогу встановити набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяження, діючи всупереч посадової інструкції, в порушення вимог ст. ст. 3, 10, 18, 24, Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», п. 12, Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127, за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру сформувала та зареєструвала заяву в базі даних заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності) № 39076191 від 23.03.2020.

У подальшому, ОСОБА_4 роздрукувала вищевказану заяву та надала її для підпису ОСОБА_5 , після чого 23.03.2020 безпідставно прийняла рішення про державну реєстрацію права власності на нежитлове приміщення № 47, загальною площею 687,8кв.м., яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_5 .

В той же час, рішенням 52 сесії 7 скликання Вінницької міської ради № 2282 від 22.05.2020 об`єкт незавершеного будівництва площею 687,8кв.м. по АДРЕСА_1 , належить до об`єктів комунальної власності, що підлягає приватизації.

Внаслідок неправомірних дій державного реєстратора Роздолівської сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області ОСОБА_4 , нежитлове приміщення № 47, загальною площею 687,8кв.м., яке розташоване за адресою: вул. Пирогова, 161А, місто Вінниця, незаконно вибуло з житлово-будівельного кооперативу «Надія» чим завдано шкоди на суму 3 311 309 (три мільйони триста одинадцять тисяч триста дев`ять) гривень, що станом на момент вчинення злочину, у 3 150 разів перевищувало неоподаткований мінімум доходів громадян та відповідно п. 4 примітки до ст. 364 Кримінального кодексу України, є тяжкими наслідками.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майна Державного реєстру Іпотек Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта встановлено що нежитлове приміщення група нежитлових приміщень № 47 загальною площею 687,8кв.м. перебуває у приватній власності ОСОБА_5 та об`єкт нежитлового приміщення є предметом вчинення кримінального правопорушення

Так, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України - тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, а п.п. 1,2 ч. 2 названої статті визначено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення.

Відповідно до п. 1 ч. 9 ст. 100 КПК України майно, яке пристосовано або використано як засіб вчинення кримінального правопорушення та/або зберегли на собі його сліди, конфіскуються.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права.

Також, згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Відповідно до ч. 4 та ч. 5 ст. 170 КПК заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатись таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Частиною 2 статті 172 КПК України передбачено, що клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи вищевикладене, у ході досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на майно, яке перебуває у власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , а саме: нежитлове приміщення № 47 загальною площею 687,8кв. м..

Таким чином, в даному випадку обмеження права власності є розумним і спів розмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання, як накладення арешту, а тому, підсумовуючи викладене, прокурор просила слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судове засідання прокурор не з`явилася, однак попередньо суду надано матеріали кримінального провадження та копії документів на обґрунтування клопотання, а також надала заяву про розгляд клопотання у її відсутність. Клопотання підтримала у повному обсязі.

Відповідно до частини другої статті 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

З огляду на вказане, з метою забезпечення арешту майна, власник майна в судове засідання не викликався.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу, відповідно до вимог частини першої та другої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Так, згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно до п. 1 ч. 9 ст. 100 КПК України майно, яке пристосовано або використано як засіб вчинення кримінального правопорушення та/або зберегли на собі його сліди, конфіскуються.

В силу ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Судом встановлено, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майна Державного реєстру Іпотек Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта встановлено що нежитлове приміщення група нежитлових приміщень № 47 загальною площею 687,8кв.м. перебуває у приватній власності ОСОБА_5 та об`єкт нежитлового приміщення є предметом вчинення кримінального правопорушення

Враховуючи викладене, вищезазначене нежитлове приміщення група нежитлових приміщень № 47 загальною площею 687,8кв.м., містить ознаки речових доказів, оскільки може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а отже є речовим доказом. Також, зазначене майно, може слугувати підтвердженням обставин вчинення досліджуваного злочину.

До того ж, постановою прокурора про визнання речовим доказом від 29 липня 2025 року, нежитлове приміщення АДРЕСА_2 , зареєстроване за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , визнано речовим доказом в рамках кримінального провадження № 0001570 від 04.04.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366 ч. 3 ст. 365-2, ч. 2 ст. 367, ч. 1 ст. 191 КК України.

Таким чином, в даному конкретному випадку обмеження права власності є розумним і спів розмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання, як накладення арешту.

З огляду на вищенаведене, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження вказаного майна на час досудового розслідування та забезпечення схоронності даного майна, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора, про накладення арешту на майно, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 107, 131, 132, 170, 171, 172, 174, 175 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке перебуває у власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , а саме: нежитлове приміщення № 47 загальною площею 687,8кв.м..

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на прокурора Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 .

Зобов`язати прокурора повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Арешт майна може бути скасований підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником, законним представником, іншим власником або володільцем майна, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, за їх клопотанням до суду про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя