КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.ПОЛТАВИ
Справа № 552/5107/25
Провадження № 1-кс/552/1281/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.06.25

24 червня 2025 року слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Полтавської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000676 від 21.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Полтави 23.06.2025 звернувся старший слідчий СВ відділу поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , з клопотанням, погодженим прокурором Полтавської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000676 від 21.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, в якому просить накласти арешт на вилучені 20.06.2025 під час огляду грошові кошти в сумі 5 000 грн (5 купюр номіналом по 1 000 грн), а саме: ГМ 5749150, ГМ 7708859, АЛ 9814953, ЕВ 0484934, ЗП 3338770.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що у провадженні СВ відділу поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000676 від 21.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.06.2025 до чергової частини відділу поліції №1 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення зі служби «102» від інспектора взводу 1 роти 2 батальйону управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , про те, що під час несення служби у складі екіпажу «Алтей 103» за адресою: м. Полтава, вул. Зінківська, 47, за порушення Правил дорожнього руху було зупинено транспортний засіб марки Honda CR-V, державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У подальшому останній, з метою уникнення проходження огляду на стан сп`яніння, надав працівникам поліції неправомірну вигоду в сумі 5 000 грн.

Того ж дня, 20.06.2025, у ході проведення огляду службового автомобіля марки «Renault Duster» було вилучено грошові кошти в сумі 5 000 грн (п`ять купюр номіналом по 1000 грн), а саме: ГМ 5749150, ГМ 7708859, АЛ 9814953, ЕВ 0484934, ЗП 3338770. Зазначені кошти були поміщені до сейф-пакета, який опечатано відповідно до встановленого порядку.

23.06.2025 року постановою старшого слідчого СВ відділу поліції № 1 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_3 , вилучені грошові кошти в сумі 5 000 грн (5 купюр номіналом по 1 000 грн), а саме: ГМ 5749150, ГМ 7708859, АЛ 9814953, ЕВ 0484934, ЗП 3338770, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

З огляду на викладене, з метою забезпечення збереження речового доказу, старший слідчий просить накласти арешт на вилучене майно, оскільки відсутність такого заходу може спричинити його зникнення, втрату або пошкодження.

Власник майна ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, проте 24.06.2025 року подав до суду заяву про розгляд матеріалів клопотання без його участі, у якій зазначив, що не заперечує щодо накладення арешту на грошові кошти (а.с. 15).

Прокурор ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду клопотання, у судове засідання не з`явився, про поважні причини неявки не повідомляв.

Старший слідчий ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду клопотання, у судове засідання не з`явився. Водночас 23.06.2025 подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, в якій зазначив, що клопотання підтримує та просить задовольнити (а.с. 11).

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття у судове засідання слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази та матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з вимогами пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з частиною 11 статті 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з частиною 1 статті 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Матеріалами, доданими до клопотання, а саме: витягом з ЄРДР від 21.06.2025 (а.с. 4), рапортом старшого інспектора-чергового ВП № 1 ПРУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 (а.с. 5), протоколом огляду місця події від 20.06.2025 (а.с. 6), письмовими поясненнями ОСОБА_6 (а.с. 7), постановою про визнання та приєднання до справи речових доказів від 23.06.2025 (а.с. 8) доведено наявність достатніх підстав вважати, що дійсно було вчинено кримінальне правопорушення, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000676 від 21.06.2025, за ч. 1 ст. 369 КК України. Грошові кошти в сумі 5 000 грн (5 купюр номіналом по 1 000 грн), а саме: ГМ 5749150, ГМ 7708859, АЛ 9814953, ЕВ 0484934, ЗП 3338770, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні є речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000676 від 21.06.2025 (а.с. 8).

Отже, вказане майно має значення для забезпечення кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що воно є доказом у кримінальному правопорушенні. Крім того, наявні достатні підстави вважати, що майно відповідає критеріям, передбаченим статтею 98 КПК України, і підлягають арешту. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити його належному проведенню. На виконання вимог частини 1 статті 173 КПК України, старший слідчий у своєму клопотанні обґрунтував необхідність арешту зазначеного майна, а також довів наявність ризиків, передбачених пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України.

Як вбачається з клопотання старшого слідчого, накладення арешту на вилучену річ він обґрунтовує як необхідну процесуальну міру для забезпечення всебічного, повного та неупередженого розслідування вказаного кримінального правопорушення. Зазначене обумовлено потребою збереження речових доказів та можливістю їх використання під час проведення подальших слідчих (розшукових) дій.

На даному етапі досудового розслідування наявні потреби кримінального провадження виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою належного його забезпечення. При цьому слідчий суддя на цій стадії не має повноважень вирішувати питання, які підлягають розгляду судом під час розгляду справи по суті, зокрема не має права оцінювати докази з точки зору їх достатності чи допустимості для встановлення вини або невинуватості фізичної чи юридичної особи. Завдання слідчого судді полягає у здійсненні розумної оцінки сукупності наданих матеріалів на предмет наявності вірогідних даних про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, що є достатньою підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що клопотання про накладення арешту на майно підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 131, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Полтавської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000676 від 21.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 20.06.2025 у ході проведення огляду службового автомобіля марки «Renault Duster» грошові кошти в сумі 5 000 грн (5 купюр номіналом по 1 000 грн), а саме: ГМ 5749150, ГМ 7708859, АЛ 9814953, ЕВ 0484934, ЗП 3338770.

Місцем зберігання речових доказів грошових коштів в сумі 5 000 грн (5 купюр номіналом по 1 000 грн), а саме: ГМ 5749150, ГМ 7708859, АЛ 9814953, ЕВ 0484934, ЗП 3338770 визначити банківську установу.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали негайно направити прокурору, старшому слідчому та власнику майна.

Роз`яснити, що відповідно до статті 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів до Полтавського апеляційного суду з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1