Провадження № 1-кс/712/3905/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2025 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність Черкаського районного управління поліції щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В:

08.08.2025 ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси зі скаргою на бездіяльність Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинене кримінальне правопорушення, в якій просить: зобов`язати уповноважену особу Черкаського районного управління поліції внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 17.07.2025 та розпочати досудове розслідування. Поновити процесуальний строк звернення до суду з указаною скаргою.

Розглянувши матеріли скарги, вважаю, що її слід повернути заявнику з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Згідно з ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК України, зокрема, на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дій або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Як роз`яснено в узагальненнях від 12.01.2017 року «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затверджених зборами суддів Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ, беручи до уваги положення ч.1 ст.214 КПК, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч.5 ст.115 КПК, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, 10-денний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, в який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей. Наприклад, якщо такий 24-годинний строк завершився о 20:00 7 жовтня, то перебіг строку оскарження починається з 8 жовтня.

Слід зазначити, що кримінальний процесуальний закон визначає початок строку оскарження бездіяльності слідчого, дізавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, саме з моменту початку такої бездіяльності, а не з моменту повідомлення особи про результати розгляду заяви.

Таким чином, строк здійснення дій, які за повідомленням ОСОБА_2 від 17.07.2025 повинен був вчинити слідчий згідно з ч.1 ст. 214 КПК України, становить 24 години, після спливу яких, у разі невнесення відомостей до ЄРДР, починає обчислюватись строк оскарження (10 днів), і цей строк сплив 28.07.2025.

Зазначена скарга подана заявником 08.08.2025, тобто з пропуском строку на її подання.

Так, у скарзі заявник вказує, що 22 липня 2025 року звернувся зі скаргою на бездіяльність Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань до Придніпровського районного суду м. Черкаси.

05 серпня 2025 року з телефонної розмови з працівником канцелярії Придніпровського районного суду м. Черкаси скаржник дізнався, що ухвалою суду скаргу повернуто, оскільки вона не підсудна Придніпровському районному суду м. Черкаси.

06 серпня 2025 року скаржник звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з указаною скаргою, однак ухвалою слідчого судді від 07 серпня 2025 року скаргу повернуто у зв`язку з пропуском процесуального строку на звернення до суду із указаною скаргою та відсутністю клопотання про поновлення такого строку.

Так, ч. 1 статті 113 КПК визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Відповідно до частини 1 статті 116 КПК, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у лікувально-профілактичному закладі охорони здоров`я чи закладі з надання психіатричної допомоги, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.

Згідно із частиною 1 статті 117 КПК, пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Пропущений строк у кримінальному провадженні, що здійснюється з урахуванням особливостей, визначених статтею 615 цього кодексу, може бути поновлений, якщо заінтересована особа подала клопотання не пізніше 60 днів з дня припинення чи скасування воєнного стану.

Слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу на практику Європейського суду з прав людини щодо вирішення питань, пов`язаних із строком звернення до суду. Зокрема, в рішенні ЄСПЛ від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" констатовано, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" суд зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

На думку слідчого судді, причини пропуску строку на звернення до суду з указаною скаргою зазначені заявником не є поважними, об`єктивних обставин, у зв`язку з якими пропущено такий строк, заявником не наведено та слідчим суддею не встановлено. В свою чергу, скаржник є адвокатом, яким має вищу юридичну освіту, тобто є обізнаним щодо порядку та строків оскарження дій чи бездіяльності слідчого, визначених чинним КПК України.

Пунктом 3 ч. 2 ст.304 КПК України визначено, що скарга повертається, якщо подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 116, 303, 304 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність Черкаського районного управління поліції щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути її ініціатору.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1