КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №761/8631/25 Слідчий суддя у 1 інстанції: ОСОБА_1
провадження №11-сс/824/2713/2025 Головуючий суддя: ОСОБА_2
У Х В А Л А

Іменем України

10 квітня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

Головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду матеріали судового провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 , який діє в інтересах Військової частини НОМЕР_1 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 березня 2025 року у справі за заявою старшого детектива Управління внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 про роз`яснення ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 22 грудня 2023 року у справі № 760/27386/23,-

в с т а н о в и в :

01 березня 2025 року через підсистему «Електронний суд» до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла скарга представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_8 на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 березня 2025 року скаргу повернуто особі, яка її подала.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою представник військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу та постановити нову, якою скаргу задовольнити.

Скаргу обгрунтовує тим, що електронна довіреність, яку можливо надати за допомогою підсистеми «Електронний суд», видається за наявності у відповідної особи довірителя та його представника особистих електронних кабінетів у підсистемі «Електронний суд», що передбачає наявність у таких осіб електронного цифрового підпису. Електронна довіреність видається лише за умови його підписання електронним ключем довірителем за допомогою алгоритмів, визначених у підсистемі «Електронний суд». Надалі така електронна довіреність автоматично додається до позовної заяви, яка подана представником від імені довірителя через підсистему «Електронний суд», разом з цим у користувачів відсутня можливість будь-яким чином впливати на зміст та вигляд такої електронної довіреності, тобто вона формується підсистемою «Електронний суд» самостійно, відповідно до обраного обсягу повноважень представника. Доручення, сформоване за допомогою підсистеми «Електронний суд», як електронний документ, не вимагає будь-якого засвідчення і є належним документом, що підтверджує повноваження представника у суді. (Постанови ВС від 10 лютого 2022 року у справі № 560/11791/21 (провадження № К/9901/43626/21), 30 березня 2023 року у справі № 580/140/23 (провадження № К/990/4464/23), 14 листопада 2023 року у справі № 2-564/09 (провадження № 61-10874св22).

Під час формування та подання позову, заяв, клопотань та інших документів через підсистему «Електронний суд» у ній також формується електронна довіреність, яка автоматично додається до цих документів. Тобто, під час вчинення таких дій у особи, яка звертається до суду за допомогою підсистеми «Електронний суд», виникають законні очікування на безперешкодне отримання судом відправлених документів, у тому числі електронної довіреності (Постанова ВС від 23 серпня 2023 року у справі № 352/732/22 (провадження № К/990/3946/23).

Вказує, що до скарги додано автоматично згенеровану системою довіреність на представника ОСОБА_8 від 27.05.2024 року з безстроковим терміном дії - дійсна до її скасування та витяг з наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 15.09.2023 року №4, яким визначено, що полковник ОСОБА_9 приступив до виконання обов`язків командира військової частини НОМЕР_1 , тобто мав достатній обсяг повноважень для надання довіреності ОСОБА_10 на представництво військової частини НОМЕР_1 .

Саме тому даний витяг з наказу формується підсистемою «Електронний суд» як Витяг з ЄДР. Про який витяг з наказу від 27.05.2024 йшлося в обгрунтуванні висновку спірної Ухвали, залишилось незрозумілим.

За таких обставин, слідчий суддя не вправі був повертати Скаргу на підставі ч.2 ст.304 КПК України, що в даному випадку є проявом невиправданого надмірного формалізму та перешкоджанням в доступі до суду, а ухвала про повернення Скарги за таких обставин може бути оскаржена з урахуванням Рішення Конституційного суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_11 щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень частини третьої статті 307, частини третьої статті 309 Кримінального процесуального кодексу України від 17.06.2020 № 4-р(II)/2020.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, частиною 1 ст. 303 КПК України наведено вичерпний перелік випадків і суб`єктів оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена, у тому числі, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов'язаний вчинити у визначений КПК України строк - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно з ч.2 ст.58 КПК України представником юридичної особи, яка є потерпілим, може бути її керівник, інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю, а також особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.

Отже, вказана норма свідчить про те, що представником юридичної особи може бути 1) її керівник або інша особа, уповноважена законом або установчими документами, 2) працівник юридичної особи за довіреністю, а також 3) особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.

Тобто законодавство передбачає можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи як у порядку самопредставництва, коли юридичну особу представляє за посадою її керівник або інші особи в силу закону, статуту, положення, так і в порядку представництва іншими особами-представниками юридичної особи, якими можуть бути як захисники, так і інші особи за довіреністю.

Приписами ч.3 ст.58 КПК України визначено, що повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; 2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; 3) довіреністю - якщо представником потерпілого є працівник юридичної особи, яка є потерпілою.

За правилами п. 2, 3 ч. 3 ст. 58, п. 2, 3 ч. 2 ст. 64-1, п. 2, 3 ч. 5 ст. 64-2 КПК України повноваження на участь у провадженні представників юридичних осіб, які є потерпілими, чи щодо яких здійснюється провадження, або третіх осіб, щодо майна яких вирішується питання про арешт, у випадку, коли такі представники не діють у статусі адвоката, можуть підтверджуватися: копією установчих документів юридичної особи, якщо представником є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особи; довіреністю - якщо представником є працівник відповідної юридичної особи.

Повертаючи скаргу особі, яка її подала, суд першої інстанції виходив того, що скаржником не долучено до матеріалів будь-яких підтверджуючих документів щодо перебування ОСОБА_9 на посаді командира військової частини НОМЕР_1 .

Проте, колегія суддів не може погодитись з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів провадження, скаргу підписано ОСОБА_8 , на якого видано довіреність у порядку передоручення від 27.05.2024 року, згідно якої ОСОБА_9 уповноважив ОСОБА_8 представляти інтереси військової частини НОМЕР_1 в судах України.

Крім того, до скарги був долучений Витяг із наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) №4 від 15.09.2023 року, з якого вбачається, що ОСОБА_9 є командиром військової частини НОМЕР_1 .

Виходячи з наведеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов поспішного висновку про повернення скарги, оскільки ОСОБА_9 мав достатній обсяг повноважень для надання довіреності ОСОБА_8 на представництво військової частини НОМЕР_1 .

За таких обставин, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов помилкового висновку про те, що скарга підлягає поверненню з підстав, передбачених п.1 ч.2 ст.304 КПК України.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку про незаконність ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 березня 2025 року, а тому вона підлягає скасуванню, а скарга ОСОБА_6 , який діє в інтересах Військової частини НОМЕР_1 - поверненню до суду першої інстанції для виконання вимог ст.ст. 306, 307 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.405, 407, 419, 422 КПК України, суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 , який діє в інтересах Військової частини НОМЕР_1 задоволено частково.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 березня 2025 року скасувати і призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

_________________ _________________ _________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4