Справа №463/894/24
У Х В А Л А

про арешт майна

20 грудня 2024 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Львові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_3 , погоджене прокурором Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Львівської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, -

встановив:

слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова з клопотанням про накладення арешту на майно, належне підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000228 від 12.09.2023, а саме на: земельну ділянку з кадастровим номером :01:005:0074, площею 0.1506 га, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 040.

Клопотання обґрунтовує тим, що слідчими Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Львові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові (далі ДБР), за процесуального керівництва Львівської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000228 від 12.09.2023 за підозрою ОСОБА_6 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 246, ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, а також ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 246, ч. 2 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом директора Філії «Золочівське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (далі - «Золочівське ЛГ») № 7-к від 18.01.2023 ОСОБА_6 з 19.01.2023 зараховано лісничим Білокамінського лісництва.

Так, у ОСОБА_6 , у точно невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше 08 грудня 2023 року, виник умисел спрямований на здійснення незаконної порубки дерев на території Білокамінського лісництва «Золочівского ЛГ», а також на розтрату ввіреної лісопродукції, шляхом її безоблікового відпуску, з подальшою реалізацією такої деревини та отримання за неї грошових коштів.

У свою чергу, ОСОБА_6 , розуміючи те, що самостійно здійснити злочинний умисел не зможе, довів такий до відома фізичній особі-підприємцю ОСОБА_5 , з яким перебував у довірчих відносинах, та який в свою чергу, усвідомлюючи протиправний характер вищевказаного умислу та розуміючи злочинні наслідки такого, у випадку його реалізації, погодився з ним, схваливши його та приступили до його виконання.

Водночас, незважаючи на обов`язок неухильно дотримуватися вимог законодавства, зокрема статті 65, 68 Конституції України, яка передбачає, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки та неухильно додержуватися Конституції України та законів України, ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , знехтували такими, керуючись корисливим мотивом та переслідуючи мету власного незаконного збагачення, у невстановлений досудовим розслідуванням точний час, однак не пізніше 08 грудня 2023 року, розробили злочинний план із розподіленням ролей, який передбачав незаконну порубку дерев на території Білокамінського лісництва «Золочівського ЛГ», а також розтрату ввіреної лісопродукції, шляхом її безоблікового відпуску, з подальшою реалізацією такої деревини та отримання за неї грошових коштів.

Розуміючи, що для ефективної реалізації вищевказаного плану необхідно залучити осіб, кожна із яких виконувала б відведену функцію та бажаючи уникнути можливого викриття злочинної діяльності, ОСОБА_6 , у невстановлений досудовим розслідуванням точний час та місці, однак не пізніше 08 грудня 2023 року, усвідомлюючи той факт, що ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах, володіючи інформацією про фактичні місця рубок на території Білокамінського лісництва «Золочівського ЛГ», діючи умисно, з корисливих мотивів, організував спільно з ОСОБА_5 з метою вчинення кримінальних правопорушень, направлених на незаконну порубку дерев, їх подальшу реалізацію та розподіл грошових коштів, стійке злочинне об`єднання організовану групу, до складу якої залучив працівників Білокамінського лісництва «Золочівського ЛГ», а саме: майстрів лісу вказаного підприємства ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Так, ОСОБА_6 , перебуваючи у довірливих відносинах із залученими ним особами, довів до їх відома зміст злочинного плану, який був розроблений останнім спільно з ОСОБА_5 , та які в свою чергу усвідомлюючи протиправний характер вищевказаного злочинного плану та розуміючи злочинні наслідки такого, у випадку його реалізації, погодилися з ним, схваливши його та приступили до його виконання.

Організована група характеризувалася наявністю розробленого єдиного плану вчинення злочинів, відомого всім учасникам групи, стійкими зв`язками і розподілом функцій учасників групи, спрямованих на досягнення цього плану, наявністю загальних правил поведінки, підготовкою до вчинення злочинів, конспірацією зв`язку між учасниками з метою уникнення від відповідальності, а також отримання матеріальних благ від такої кримінально-протиправної діяльності на постійній основі.

Відповідно до розробленого ОСОБА_6 та ОСОБА_5 злочинного плану, ролі та функції учасників організованої групи були розподілені наступним чином.

ОСОБА_6 , діючи як організатор злочинної групи виконував наступні функції: розробив спільно з ОСОБА_5 злочинний план діяльності організованої групи; розподілив ролі між членами цієї групи; забезпечував дотримання загальних правил поведінки учасників групи; координував та керував злочинною діяльністю учасників організованої групи; вказував на якість та класність лісу, порубку якого повинні були здійснити залучені ним учасники організованої групи; вказував на безобліковий відпуск лісопродукції, яку необхідно здійснити учасникам злочинної групи; розподіляв готівкові кошти, отримані внаслідок реалізації ОСОБА_5 незаконно зрубаної деревини, між залученими ним учасниками організованої групи; створював необхідні умови для втілення злочинного плану з незаконної порубки дерев, самостійно та з іншими учасниками підшуковували дерева на місцях дозволених рубок, рубання яких не було передбачено дозвільними документами; вчиняв заходи спрямовані на приховання слідів здійснення незаконних порубок деревини.

Окрім цього, згідно з розподілом ролей в складі організованої групи, ОСОБА_5 діяв як співорганізатор злочинної групи та виконував наступні функції: розробив спільно з ОСОБА_6 злочинний план діяльності організованої групи; розподілив ролі між членами цієї групи; забезпечував дотримання загальних правил поведінки учасників групи; координував та керував злочинною діяльністю учасників організованої групи; вказував на якість та класність лісу, порубку якого повинні були здійснити залучені ОСОБА_6 учасники організованої групи; особисто або за допомогою залучених осіб, що мають у власності вантажні транспортні засоби та не обізнані з злочинним планом організованої групи, завантажував та транспортував незаконно зрубану та незаконно відпущену деревину; здійснював реалізацію незаконно зрубаної деревини та передачу грошових коштів ОСОБА_6 для розподілу таких між залученими ним учасниками організованої групи.

Залученим майстрам лісу Білокамінського лісництва «Золочівського ЛГ» ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у складі організованої групи ОСОБА_6 відвів роль виконавців у вчиненні кримінальних правопорушень і такі згідно зі спільно обумовленим планом виконували наступні функції: забезпечували виконання вказівок керівників групи; забезпечували реалізацію розробленого злочинного плану організованої групи, підшуковували знаряддя для здійснення рубки дерев (пили, сокири та ін.); забезпечили незаконну порубки не відведених в рубку дерев на території Білокамінського лісництва «Золочівського ЛГ»; забезпечували незаконний відпуск лісопродукції ОСОБА_5 ; здійснювали розпилення незаконно зрубаних дерев на окремі частини з метою полегшення їх подальшого перевезення; забезпечили приховування слідів здійснення незаконних порубок деревини.

При цьому, реалізовуючи злочинний план, учасники організованої групи для досягнення мети, діяли в порушення вимог ст.19, 47, 48, 69 Лісового кодексу України, Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2007 року № 761, Інструкції з ведення електронного обліку деревини, затвердженої Наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 27.09.2021 №621, ст.12 Закону України «Про охорону навколишнього природнього середовища».

26.09.2024 ОСОБА_6 та ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 246, ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, а ОСОБА_7 та ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 246, ч. 5 ст. 191 КК України.

Відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у власності підозрюваного ОСОБА_5 перебуває: земельна ділянка з кадастровим номером :01:005:0074, площею 0.1506 га, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 040.

Оскільки ОСОБА_5 підозрюється, зокрема у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, що відноситься до особливо тяжких, санкція якого передбачає конфіскацію майна, з метою забезпечення можливої конфіскації майна ОСОБА_5 та попередження або запобігання спробам його відчуження з метою уникнення такої конфіскації, виникла необхідність у накладення арешту на майно підозрюваного, тому просить клопотання задовольнити.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч.1, 2 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши представлені матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

ДБР проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000228 від 12.09.2023 за підозрою ОСОБА_6 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 246, ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, а також ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 246, ч. 2 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України.

Відповідно до ч.1-2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.5 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у власності підозрюваного ОСОБА_5 перебуває: земельна ділянка з кадастровим номером :01:005:0074, площею 0.1506 га, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 040.

Враховуючи вищенаведене, оскільки вказане у клопотанні майно може підлягати конфіскації, так як ОСОБА_5 підозрюється, зокрема у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, санкція якої дає достатні підстави вважати, що суд може призначити покарання у виді конфіскації майна, тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про накладення арешту на це майно є підставним та підлягає до задоволення.

Керуючись вимогами ст.ст.170-173, 309, 395 КПК України, -

постановив:

клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, належне підозрюваному у кримінальному провадженні №0000228 від 12.09.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: земельну ділянку з кадастровим номером :01:005:0074, площею 0.1506 га, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 040.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором з письмовим повідомленням заінтересованих осіб.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1