КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/824/7749/2024 Суддя-доповідач у суді апеляційної інстанції - ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2024 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 22 листопада 2024 року, щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Кам`янське Дніпропетровської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191; ч. 2 ст. 209 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_8 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_9 ,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 22 листопада 2024 рокучастково задоволено клопотання старшого детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_10 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні - керівником Запорізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави та застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 160 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 484 480 (чотириста вісімдесят чотири тисячі чотириста вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави.

Визначений розмір застави підозрюваний, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати оригінал документу, що це підтверджує, з відміткою банку прокурору Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_11 . Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

Роз`яснено підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Покладено на строк дії ухвали на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В іншій частині клопотання відмовлено.

Контроль за виконанням ухвали покладено на детектива БЕБ України ОСОБА_10 .

Строк дії ухвали в частині покладання на підозрюваного обов`язків визначено до 16 січня 2025 року.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, захисник ОСОБА_12 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 22 листопада 2024 року, та постановити нову ухвалу, якою застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною покидати місце свого постійного проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , в нічний період доби з 00 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв. наступної доби, з покладенням певних обов`язків.

В обґрунтування скарги апелянт посилається на те, що оскаржувана ухвала в частині застосування запобіжного заходу у вигляді застави є необґрунтованою та постановленою з істотним порушенням вимог кримінально-процесуального законодавства України, з`ясування судом не всіх обставин, що мають значення для справи.

При цьому, вказує на необґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 КК України.

Зазначає, що відомості, якими обґрунтовується повідомлення про підозру, не є такими, які переконують об`єктивного спостерігача у причетності особи до вчинення інкримінованого правопорушення.

Апелянт стверджує, що шкода, завдана кримінальним правопорушенням, підтверджується стороною обвинувачення висновками експертиз № 54 та № 55, складеними судовим експертом ОСОБА_13 . При цьому, висновок про заподіяння шкоди внаслідок вчинення кримінального правопорушення зроблено на підставі інформації, наданої судовому експерту керівником Запорізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону.

Проте, чи дійсно вартість закупівлі 1 кубічного метру дров складає 2 000 грн. сторона обвинувачення не зазначає, та не додає до клопотання документів, які б обґрунтовували таку вартість, не надають інші відомості, які б могли переконати суд у дійсності їх доводів.

Крім того, договір № 74 про постачання деревини необробленої для державних потреб (за кошти Державного бюджету України) укладено 02.02.2024 року, договір № 109 про постачання деревини необробленої для Державних потреб (за кошти Державного бюджету України) укладено 09.02.2024 року, а відомості до ЄРДР щодо можливого здійснення кримінального правопорушення за даними договорами внесені 07.12.2023 року, тобто майже за 3 місяці до можливого скоєння кримінального правопорушення.

Також апелянт вказує про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та ненадання стороною обвинувачення жодних доказів на підтвердження існування цих ризиків.

Захисник звертає увагу на характеристику особи підозрюваного, зокрема на те, що ОСОБА_7 раніше не судимий, має на утриманні неповнолітню дитину, працює, має постійне місце проживання, тобто є особою зі стійкими соціальними зв`язками.

Окрім того, зауважує, що судом не прийнято до уваги твердження сторони захисту про скрутний фінансовий стан підозрюваного та неможливість внесення застави в будь-якому розмірі. При цьому, стороною обвинувачення не подано жодного доказу про підтвердження можливості внесення підозрюваним застави.

Зазначає, що підозрюваний стверджував, що не зможе виконати вимоги ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, що призведе до необхідності для сторони обвинувачення звернутись повторно з клопотанням про обрання запобіжного заходу.

За таких обставин, апелянт вважає, що обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту буде відповідати нормам законодавства та обставинам справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення підозрюваного ОСОБА_7 та його захисника ОСОБА_9 , які підтримали вимоги апеляційної скарги та просили її задовольнити з наведених у ній підстав, думку прокурора ОСОБА_8 , який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали судового провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як убачається із матеріалів судового провадження, детективами Головного підрозділу Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000629 від 07.12.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_14 , ОСОБА_7 , інспектор-ревізор паливної групи Дніпровської КЕУ ОСОБА_15 , діючи у складі організованої групи, в період лютий-березень 2024 року, під час закупівлі дров паливних твердолистяних порід для непромислового використання 1-ї групи (дуб, акація, бук, ясен, граб, клен, в`яз) за завищеною вартістю, здійснили привласнення державного майна, в сумі 1 108 906,88 грн., тобто в особливо великих розмірах.

16.07.2024 року, в даному кримінальному проваджені, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні привласнення чужого майна, в умовах воєнного стану, у великих розмірах, вчиненому організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Під час досудового розслідування кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 23.07.2024 року у справі № 761/26252/24 відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (адреса проживання: АДРЕСА_1 ) обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням відповідних обов`язків, терміном до 16.09.2024 року.

Однак, 14.11.2024 року в даному кримінальному провадженні ОСОБА_7 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру, що він підозрюється:

- у привласненні чужого майна, в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, вчиненому організованою групою, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України;

- в легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом, тобто здійснення фінансових операцій з майном, знаючи, що таке майно частково одержано злочинним шляхом, вчинене за попередньою змовою групою осіб, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України.

18.11.2024 року старший детектив Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_10 , за погодження з прокурором у кримінальному провадженні - керівником Запорізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_8 , звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням про застосування щодо підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191; ч. 2 ст. 209 КК України, ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави в сумі 1 108 906,88 грн., з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених п.п. 1-3, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України.

В обґрунтування клопотання детектив зазначив, що детективами Головного підрозділу Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000629 від 07.12.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_14 , ОСОБА_7 , інспектор-ревізор паливної групи Дніпровської КЕУ ОСОБА_15 , діючи у складі організованої групи, в період лютий-березень 2024 року, під час закупівлі дров паливних твердолистяних порід для непромислового використання 1-ї групи (дуб, акація, бук, ясен, граб, клен, в`яз) за завищеною вартістю, здійснили привласнення державного майна, в сумі 1 108 906,88 грн., тобто в особливо великих розмірах.

16.07.2024 року в даному кримінальному провадженні ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні привласнення чужого майна, в умовах воєнного стану, у великих розмірах, вчиненому організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Під час досудового розслідування кримінального провадження 23.07.2024 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва у справі № 761/26252/24 відносно підозрюваного ОСОБА_7 (адреса проживання: АДРЕСА_1 ) обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням відповідних обов`язків, терміном до 16.09.2024 року.

Однак, 14.11.2024 року в даному кримінальному провадженні ОСОБА_7 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру, що він підозрюється:

- у привласненні чужого майна, в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, вчиненому організованою групою, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України;

- в легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом, тобто здійснення фінансових операцій з майном, знаючи, що таке майно частково одержано злочинним шляхом, вчинене за попередньою змовою групою осіб, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України.

Детектив зазначив, що обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, повністю підтверджують зібрані матеріали досудового розслідування, а саме:

- протоколи оглядів за результатом проведення НСРД відносно ОСОБА_16 , ОСОБА_7 , ОСОБА_15 ;

- фінансово-господарські документи між ІНФОРМАЦІЯ_3 та ФОП ОСОБА_17 щодо поставки дров наступних порід: бук, береза, ясен, граб, ільм, в`яз, акація, клен, дуб;

- висновок експерта № 54 від 10.07.2024 року дослідження по кримінальному провадженню;

- висновок експерта № 55 від 10.07.2024 року дослідження по кримінальному провадженню;

- висновок експерта № 759-24 від 07.08.2024 року за результатами проведення судової товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0000629;

- аналітичний продукт (висновок аналітика) № 9.3/3.3.1 /6747-24 від 22.08.2024 Департаменту аналізу інформації та управління ризиками Бюро економічної безпеки України за проведення аналітичного дослідження щодо оцінювання ризиків та/або правопорушень у фінансово-господарській діяльності Дніпровського КЕУ;

- висновок експерта № 928-24 від 16.10.2024 року за результатами проведення судової економічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000629;

- банківські документи щодо руху коштів по банківським рахункам, які відкриті від імені ОСОБА_17 ;

- аналітичний продукт (висновок аналітика) № 9.3/3.3.1/8740-24 від 01.11.2024 Департаменту аналізу інформації та управління ризиками Бюро економічної безпеки України за проведення аналітичного дослідження щодо оцінювання ризиків та/або правопорушень у фінансово-господарській діяльності ФОП ОСОБА_17 ;

- інші матеріали кримінального провадження № 0000629 у своїй сукупності.

У клопотанні детектив також посилався на те, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які полягають в тому, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Враховуючи особливо великий розмір матеріальних збитків на суму 1 108 906,88 грн., завданих інтересам Держави в результаті вчинення кримінального правопорушення, а також необхідність забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, орган досудового розслідування просив суд у порядку абзацу 2 ч. 5 ст. 182 КПК України визначити розмір застави ОСОБА_7 на суму заподіяних матеріальних збитків - 1 108 906,88 грн.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 22 листопада 2024 року частково задоволено клопотання старшого детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_10 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні - керівником Запорізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави та застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 160 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 484 480 (чотириста вісімдесят чотири тисячі чотириста вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави.

Визначений розмір застави підозрюваний, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати оригінал документу, що це підтверджує, з відміткою банку прокурору Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_11 . Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

Роз`яснено підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Покладено на строк дії ухвали на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В іншій частині клопотання відмовлено.

Контроль за виконанням ухвали покладено на детектива БЕБ України ОСОБА_10 .

Строк дії ухвали в частині покладання на підозрюваного обов`язків визначено до 16 січня 2025 року.

Колегія суддів погоджується з такими висновками слідчого судді суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Як убачається з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст. 183 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На переконання колегії суддів, при прийнятті рішення про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді застави, слідчий суддя дійшов вірного висновку про доведеність наявності обставин, які свідчать про обґрунтованість підозри останнього у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191; ч. 2 ст. 209 КК України, що підтверджується фактичними даними, наданими суду та наведеними у рішенні слідчого судді.

Зокрема, обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, підтверджують зібрані матеріали досудового розслідування, а саме:

- протоколи оглядів за результатом проведення НСРД відносно ОСОБА_16 , ОСОБА_7 , ОСОБА_15 ;

- фінансово-господарські документи між ІНФОРМАЦІЯ_3 та ФОП ОСОБА_17 щодо поставки дров наступних порід: бук, береза, ясен, граб, ільм, в`яз, акація, клен, дуб;

- висновок експерта № 54 від 10.07.2024 року дослідження по кримінальному провадженню;

- висновок експерта № 55 від 10.07.2024 року дослідження по кримінальному провадженню;

- висновок експерта № 759-24 від 07.08.2024 року за результатами проведення судової товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0000629;

- аналітичний продукт (висновок аналітика) № 9.3/3.3.1 /6747-24 від 22.08.2024 Департаменту аналізу інформації та управління ризиками Бюро економічної безпеки України за проведення аналітичного дослідження щодо оцінювання ризиків та/або правопорушень у фінансово-господарській діяльності Дніпровського КЕУ;

- висновок експерта № 928-24 від 16.10.2024 року за результатами проведення судової економічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000629;

- банківські документи щодо руху коштів по банківським рахункам, які відкриті від імені ОСОБА_17 ;

- аналітичний продукт (висновок аналітика) № 9.3/3.3.1/8740-24 від 01.11.2024 Департаменту аналізу інформації та управління ризиками Бюро економічної безпеки України за проведення аналітичного дослідження щодо оцінювання ризиків та/або правопорушень у фінансово-господарській діяльності ФОП ОСОБА_17 ;

- інші матеріали кримінального провадження № 0000629 у своїй сукупності.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення винуватості чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Як вважає колегія суддів, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, оцінюючи їх достатність для висновку про причетність ОСОБА_7 до інкримінованих йому злочинів, дійшов обґрунтованого висновку про наявність у кримінальному провадженні достатньої сукупності доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191; ч. 2 ст. 209 КК України.

Крім того, детективом доведено існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , характер та обставини інкримінованих йому злочинів, дані про особу підозрюваного, колегія суддів дійшла висновку, що детективом у клопотанні доведено існування у кримінальному провадженні ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зокрема, оцінюючи доведеність наявності ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховування від органів досудового розслідування та/або суду), колегія суддів виходить із того, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, у зв`язку з чим є підстави вважати, що останній з метою уникнення відповідальності за вчинені злочини може переховуватись від органів досудового розслідування.

Крим того, ОСОБА_7 усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого ним кримінального правопорушення і наступного покарання у вигляді позбавлення волі, може умисно ухилятися від явки в органи досудового слідства, слідчого судді або переховуватись від органів досудового розслідування, та суду, чим може перешкоджати встановленню істини по справі. Зокрема, ОСОБА_7 під час дії на території України воєнного стану, з метою створення перешкод досудовому слідству, може виїхати за межі території України, у зв`язку з цим у правоохоронних органів фактично не буде можливості затримати підозрюваного та, як наслідок, притягнути останнього до кримінальної відповідальності, існують ризики переховування останнього у такий спосіб від органів досудового розслідування та суду.

Наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України (ризик незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні), вбачається із того, що підозрюваний ОСОБА_7 самостійно або через інших осіб може перешкоджати встановленню істини у справі, узгоджувати свої показання з показаннями інших осіб, які визнані свідками у справі, надавати цим особам поради з урахуванням відомих йому обставин справи, схиляти їх до дачі завідомо неправдивих показань в ході досудового розслідування, з метою створення собі «алібі» щодо його непричетності до вчинення інкримінованого йому правопорушення, тим самим перешкодити встановленню істини в кримінальному провадженні, що дає підстави стверджувати, що інший запобіжний захід, крім застави, не зможе ефективно забезпечити виконання запланованих процесуальних рішень у кримінальному провадженні.

Наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України (перешкоджання кримінальному провадженню), є доведеним, оскільки зазначені вище злочини вчинялися підозрюваним ОСОБА_7 з корисливих мотивів, метою яких було незаконне збагачення, відтак, існує ризик того, що у випадку застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу більш м`якого ніж застава, призведе до вчинення останнім інших кримінальних правопорушень з метою особистого збагачення та приховування слідів інкримінованих кримінальних правопорушень.

Також, наявність у ОСОБА_7 сталих зв`язків з органами військового управління та характер вчинених ним кримінальних правопорушень, дає підстави припускати, що ОСОБА_7 , використовуючи такі зв`язки та невстановлених на даний час осіб, може вчиняти дії щодо перешкоджання здійсненню досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України (вчинення іншого кримінального правопорушення), обґрунтовується тим, що під час досудового розслідування ОСОБА_7 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України, щодо вчинення фінансових операцій з коштами, які отримані від Дніпровської КЕУ, на виконання договорів № 74 від 02.02.2024 та № 109 від 09.02.2024, знаючи, що грошові кошти частково одержані злочинним шляхом. Вказане свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, який також виражається в тому, що підозрюваний ОСОБА_7 може вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити кримінальні правопорушення, у яких підозрюється, в тому числі з метою прикриття своєї злочинної діяльності.

З урахуванням вказаного, на думку колегії суддів, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність у кримінальному провадженні обставин, з якими закон пов`язує можливість застосування запобіжного заходу у виді застави щодо ОСОБА_7 .

При цьому, на думку колегії суддів, слідчий суддя на час розгляду клопотання дійшов правильного висновку про те, що застава в розмірі 1 108 906,88 грн., яку просив визначити детектив у клопотанні, є завідомо непомірною для підозрюваного. Урахувавши дані про особу підозрюваного та конкретні обставини інкримінованих йому злочинів, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про можливість застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді застави в значно меншому розмірі, а саме у виді 160 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 484 480 грн., із покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Вказаний розмір застави є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, оскільки, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

На переконання колегії суддів, такий запобіжний захід є пропорційним тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, співрозмірним із тяжкістю інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, його матеріальним станом, та у повній мірі зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_7 і запобігти встановленим в ході апеляційного розгляду ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

З наведеного убачається, що слідчим суддею враховано обставини справи в сукупності з даними про особу підозрюваного, які вказують на можливість останнього вчиняти дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, в зв`язку з чим щодо ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у виді застави у розмірі 160 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 484 480 грн., із покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, який на думку колегії суддів, є обґрунтованим, та підстав для висновку про можливість застосування щодо ОСОБА_7 іншого запобіжного заходу у кримінальному провадженні, зокрема, домашнього арешту в певний час доби, про що порушує питання захисник в апеляційній скарзі, колегія суддів не вбачає.

Доводи апеляційної скарги про необґрунтованість повідомленої ОСОБА_7 підозри колегія суддів вважає безпідставними, оскільки наведені у клопотанні дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191; ч. 2 ст. 209 КК України.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на вищенаведені дані, у колегії суддів наявні підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення винуватості чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення.

Більш того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07- Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Крім того, колегія суддів враховує правову позицію Європейського Суду з прав людини, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності події та складу кримінального правопорушення в діянні, винуватості особи в його вчиненні, у тому числі наявності або відсутності умислу в діях особи, вирішуються судом під час ухвалення вироку, тобто на стадії судового провадження.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій, доведеність його винуватості, у тому числі правильність кваліфікації його дій, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, а дослідження та оцінка доказів, встановлення наявності або відсутності події та складу кримінального правопорушення, та достатності доказів для доведеності винуватості особи, відноситься до стадії судового розгляду по суті, та не вирішується на стадії досудового розслідування.

З наведених підстав, доводи захисника в апеляційній скарзі про те, що ОСОБА_7 не вчиняв зазначені у підозрі діяння є передчасними та такими, що підлягають вирішенню під час розгляду кримінального провадження по суті.

Сукупність зібраних доказів та матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу.

Наведені в апеляційній скарзі доводи про недоведеність вказаних у клопотанні ризиків ретельно перевірялися колегією суддів, проте не знайшли свого підтвердження.

Колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про існування у кримінальному провадженні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, з огляду на конкретні обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_7 , на тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень, та дані про особу підозрюваного.

Посилання захисника на процесуальну поведінку підозрюваного, саме по собі не забезпечує впевненості у подальшій належній процесуальній поведінці підозрюваного.

Посилання апелянта на відомості про особу підозрюваного, який має постійне місце роботи та проживання, має міцні соціальні зв`язки, були враховані слідчим суддею під час розгляду клопотання детектива в якості підстави для визначення меншого розміру застави ніж той, про який йдеться у клопотанні, проте не є достатньою підставою для відмови у задоволенні клопотання детектива про обрання запобіжного заходу у виді застави.

Доводи апеляційної скарги про те, що визначена слідчим суддею застава є завідомо непомірною для підозрюваного ОСОБА_7 , є необґрунтованими, оскільки з урахуванням обсягу повідомленої підозри, розміру збитків, заподіяння яких інкриміновано підозрюваному, даних про особу підозрюваного, слідчий суддя станом на день розгляду клопотання дійшов вірного висновку, що застава саме у розмірі 484 480 грн. здатна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, з чим погоджується і колегія суддів.

На переконання колегії суддів, такий розмір застави є співмірним з існуючими в кримінальному провадженні ризиками, особою підозрюваного, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Підстав вважати його завідомо непомірним для підозрюваного, та можливості застосування щодо нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний час доби, колегія суддів не вбачає.

Інші доводи апеляційної скарги висновків слідчого судді не спростовують.

Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законну та обґрунтовану ухвалу, колегією суддів апеляційної інстанції не встановлено.

За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог статті 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому колегія суддів не вбачає підстав для її скасування.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 194, 199, 376, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , - залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 22 листопада 2024 року - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

______________ ________________ __________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4