Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Київської області, громадянина України, неодруженого, з вищою освітою, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру УП ГУНП у м. Києві, кримінальне провадження за №0002778 від 27.12.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України процесуальне керівництво у якому здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.

Так, 27.12.2024 близько 12 год. 12 хв., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебував біля житлового будинку № 4А по проспекту Європейського союзу у м. Києві, де у останнього виник злочинний умисел, направлений та відкрите викрадення чужого майна, вчинений повторно, в умовах воєнного стану, що належить ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, ОСОБА_4 , 27.12.2024 близько 12 год. 14 хв., знаходячись у ліфті який знаходиться у під`їзді буд. АДРЕСА_3 , з метою власного збагачення, діючи з корисливих мотивів, знаходячись біля потерпілого ОСОБА_8 , шляхом ривка, вирвав з пакету, який знаходився у руці ОСОБА_8 сумку чорного кольору, всередині якої знаходились наступні речі: грошові кошти в сумі 1600 грн., чотири банківські карти, транспортна карта, військове посвідчення ветерана на ім`я ОСОБА_8 .

Після цього, ОСОБА_4 місце вчинення злочину покинув, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, спричинивши потерпілому ОСОБА_8 матеріальний збиток в сумі 1600 грн.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, які виразилися у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчинений повторно, в умовах воєнного стану, підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

27.12.2024 року ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

У порядку ст. 276 КПК України 27.12.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, яке, відповідно до ст. 12 КК України, віднесено до категорії тяжких, санкція якого передбачає кримінальне покарання у вигляді позбавленням волі на строк до десяти років, а тому відносно нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання прокурора та просив застосувати ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний підтримав захисника.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

В межах кримінального провадження №0002778, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.12.2024 року, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

До клопотання долучені наступні письмові докази: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_8 від 27.12.2024; протоколом огляду місця події від 27.12.2024; показаннями потерпілого ОСОБА_8 від 27.12.2024; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 27.12.2024; протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_4 від 27.12.2024; та іншими матеріалами у їх сукупності; іншими доказами у їх сукупності.

Таким чином, із долучених до клопотання та досліджених судом письмових доказів вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Суд також звертає увагу на те, що «обґрунтована підозра», відповідно до практики Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року сформованої у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із тим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зазначає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, є обґрунтованими наступним чином.

Зокрема, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду шляхом ухилення від явки на виклик слідчого або прокурора та/або зміни місця проживання, з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки санкцією ч. 4 ст. 186 КК України, яка згідно ст. 12 КК України є тяжким злочином, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 раніше судимий вироком Шевченківського районного суду м. Києва за ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі; на підставі ст. 75, 76 КК України звільнений від відбуття покарання у виді позбавлення волі, з іспитовим строком 3 роки, однак на шлях виправлення не став, та вчинив новий умисний корисливий злочин під час іспитового терміну, та може незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні для зміни ними своїх показів.

Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд бере до уваги відомості щодо особи підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є раніше судимим за умисні корисливі злочини, неодружений, офіційно не працевлаштований, не має міцних соціальних зв`язків, тому існує ризик вчинення останнім інших кримінальних правопорушень.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Зважаючи на доведеність прокурором наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку щодо необхідності застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, у відповідності до ч. 3 ст. 183 КПК України підозрюваному слід визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Частиною 5 регламентовано: 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб є достатньою для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Також відповідно до ст. 194 КПК України, у випадку внесення застави на підозрюваного необхідно покласти обов`язки, визначені частиною 5 вказаної статті.

Керуючись ст. 176-178, 182, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0002778, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.12.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з моменту фактичного затримання, тобто до 24.02.2025 року включно.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять ) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за першим викликом;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Виконання ухвали покласти на уповноважених осіб Подільського УП ГУНП в м.Києві. Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноважених осіб Подільської окружної прокуратури м. Києва.

Строк дії ухвали визначити по 24.02.2025 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1