Справа № 570/6045/24
номер провадження 1-кп/570/136/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 січня 2025 року м. Рівне

Суддя Рівненського районного суду Рівненської області ОСОБА_1 , отримавши клопотання про накладення арешту на майно для забезпечення позову у кримінальному провадженні №0000655 від 13.09.2024 р. щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродж. та реєстр. АДРЕСА_1 , прож. АДРЕСА_2 , з загальною середньою освітою, непрацюючої, раніше не судимої,

обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

в с т а н о в и в :

В порядку ст. 127 КПК України, під час кримінального провадження до початку судового розгляду потерпілий ОСОБА_3 пред`явив цивільний позов до обвинуваченої ОСОБА_2 . Просив стягнути на його користь із ОСОБА_2 моральну шкоду у розмірі 864 тис. гривень, витрати на проведення експертного висновку 20 тис. гривень та витрати на правову допомогу 40 тис. гривень, а всього 924 тис. гривень.

Для забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення за вказаним цивільним позовом у подано заяву про накладення арешту нарухоме майно, рахунки, грошові кошти ОСОБА_2 .

Порядок накладення арешту на майно в кримінальному провадженні визначено у Главі 17 КПК України. Положення статті 170 КПК України визначають, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, зокрема для забезпечення цивільного позову. Арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов). Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові.

Відповідно до положень ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до суду має право звернутися з метою забезпечення цивільного позову - цивільний позивач. Пунктами 1-4 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачено, що у клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

У даному випадку у клопотанні не вказано перелік і види майна, що належить арештувати та документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження обвинуваченою таким майном, що не відповідає зазначеним вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 172 КПК України суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Виходячи з вищевикладеного, клопотання підлягає поверненню для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 170-172, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання про арешт майна від 24.01.2025 р. повернути цивільному позивачу та надати йому строк для усунення зазначених недоліків - сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали.

Оскарження ухвала не передбачено КПК України.

Суддя ОСОБА_1