КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника Міністерства юстиції України за довіреністю ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12 грудня 2024 року, разом з апеляційною скаргою,-

ВСТАНОВИЛА:

Представник Міністерства юстиції України за довіреністю ОСОБА_5 звернулась до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, (далі - слідчий), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за заявою від 30 жовтня 2024 року вих. №150442/9.1.4/15-24.

В обґрунтування скарги представник Міністерства юстиції України за довіреністю ОСОБА_5 зазначає, що 30 жовтня 2024 року Міністерство юстиції України подало до Державного бюро розслідувань заяву про вчинення кримінального правопорушення посадовими особами державної влади, яку було перенаправлено до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві. Листом ТУ ДБР, розташованого у м. Києві, від 15 листопада 2024 року повідомлено, про відсутність ознак вчинення кримінального правопорушення, отже, відомості за заявою, в порушення ст. 214 КПК України, внесені до ЄРДР не були.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12 грудня 2024 року відмовлено в задоволенні скарги Міністерства юстиції України на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, представник Міністерства юстиції України за довіреністю ОСОБА_5 подала апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12 грудня 2024 року.

В обґрунтування доводів про поновлення строку на апеляційне оскарження вказала, що оскаржувана ухвала слідчого судді надійшла на електронну адресу Міністерства юстиції лише 25 грудня 2024 року та зареєстровано за вхідним № , а тому представник Міністерства юстиції України за довіреністю ОСОБА_5 просить поновити Міністерству юстиції строк для подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді від 12 грудня 2024 року з огляду на поважні причини пропуску такого строку.

Заслухавши суддю доповідача, перевіривши доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарженння та матеріали судового провадження, які надійшли в порядку ст. 422 КПК України, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Насамперед слід зазначити, що апеляційним судом були вжиті всі необхідні заходи щодо належного повідомлення представника Міністерства юстиції України за довіреністю ОСОБА_5 про день, час та місце судового засідання. Однак, в судове засідання апелянт не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без участі представника Міністерства юстиції України.

Відповідно до положень п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п'яти днів з дня її оголошення.

За правилами ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Згідно приписів ч. 5 ст. 115 КПК України, при обчисленні строку днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи. Відповідно до частини сьомої цієї статті при обчисленні процесуального строку в нього не включаються вихідні і святкові дні.

Так, матеріалами справи підтверджується, що ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва було постановлено 12 грудня 2024 року. Разом з цим, згідно положень ч. 3 ст. 395 КПК України, строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання особою копії судового рішення лише в тому випадку, якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику такої особи. Проте, з матеріалів скарги встановлено, що представника Міністерства юстиції України - ОСОБА_5 було повідомлено про дату, час та місце розгляду її скарги, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток "Viber" (а.с. 49) та довідкою про доставку електронного листа на електронну пошту останньої (а.с. 52).

Відтак, апеляційний суд може зробити висновок про належне повідомлення представника Міністерства юстиції України про дату, місце та час розгляду скарги, а отже апеляційна скарга повинна була бути подана протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали слідчого судді, тобто строк на апеляційне оскарження розпочався 13 грудня 2024 року, а кінцевим днем для подачі апеляційної скарги, з урахуванням вихідних днів, є 17 грудня 2024 року. Однак, апеляційна скарга представником Міністерства юстиції України за довіреністю - ОСОБА_5 була направлена до суду лише 26 грудня 2024 року, тобто з тривалим пропуском строку на апеляційне оскарження.

Колегія суддів апеляційної інстанції критично оцінює бездіяльність представника Міністерства юстиції України, яка будучи обізнаною про дату, час та місце розгляду скарги, не вживала жодних заходів для подачі апеляційної скарги.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання про поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів.

ЄСПЛ в своїх рішеннях вказує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (п. 27 від 26.04.2007 у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14.10.2003).

Представник Міністерства юстиції України була повідомлена та обізнана про судове засідання, проте результатом вказаного судового засідання не цікавилася, не вживала заходів щодо руху справи, хоча об`єктивно останній нічого не заважало.

Отже, оскільки представником Міністерства юстиції України за довіреністю ОСОБА_5 у своєму клопотанні не наведено поважних причин, які б об?єктивно унеможливлювали її вчасно подати апеляційну скаргу, колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12 грудня 2024 рокута поверненню апеляційної скарги особі, яка її подала.

Керуючись ст. ст. 376, 399 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити представнику Міністерства юстиції України за довіреністю ОСОБА_5 в поновленні строку на апеляційне оскарження ухвалислідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12 грудня 2024 року, якою відмовлено в задоволенні скарги Міністерства юстиції України на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду протягом 03 (трьох) місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції.

С У Д Д І:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3