Провадження № 1-кп/752/1041/25
УХВАЛА

17 квітня 2025 року м. Київ

Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000132 від 18 січня 2022 року, за обвинуваченнямза обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 303, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 302 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_8 ,

обвинувачених: ОСОБА_3 ,

захисників: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

встановив:

Голосіївським районним судом м. Києва здійснюється підготовче судове провадження у вищевказаному кримінальному провадженні.

Відносно обвинуваченої ОСОБА_3 діє запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 87 600 грн.

Прокурор звернувся з клопотанням про обрання відносно обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зі змісту клопотання вбачається, що прокурор фактично просить змінити запобіжний захід із застави на тримання під вартою, мотивуючи тим, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, при цьому неодноразово порушувала обраний відносно неї на стадії досудового розслідування запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. На стадії судового провадження, перебуваючи під заставою, неодноразово не з`являлась до суду без поважних причин. Вказав на наявність у кримінальному провадженні ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме обвинувачена може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення. Застосування відносно неї більш м`яких запобіжних заходів, на думку прокурора, не здатне запобігти вказаним ризикам, не забезпечить належне виконання обвинуваченої покладених на неї обов`язків. Просив обрати відносно обвинуваченої запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без альтернативи внесення застави, а сплачену раніше заставу звернути в дохід держави.

Захисник ОСОБА_10 заперечив проти задоволення клопотання прокурора, мотивуючи необґрунтованістю клопотання та відсутністю ризиків у кримінальному провадженні. Вказав, що обвинувачена не з`являлась в судові засідання у зв`язку з поганим станом здоров`я, що підтверджується медичними документами. Крім того, у матеріалах справи відсутнє підтвердження належного повідомлення обвинуваченої про дату, час та місце судових засідань. Обвинувачена має постійне місце проживання, утримує малолітню дитину, тому належне виконання нею процесуальних обов`язків можливе без застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_9 просив залишити клопотання прокурора без розгляду, мотивуючи тим, що відносно обвинуваченою діє запобіжний захід у вигляді застави, при цьому у клопотанні прокурор ставить питання не про зміну вказаного запобіжного заходу на тримання під вартою, а про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що на думку захисника суперечить приписам КПК України.

Обвинувачена підтримала захисників. Просила відмовити у задоволенні клопотання прокурора. Вказала, що не з`являлась у судові засідання через власну хворобу та хворобу своєї дитини. Повідомила своє місце проживання та номер телефону для виклику в судові засідання. Вподальшому зобов`язалась належним чином виконувати свої процесуальні обов`язки.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується ;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3 бвинувачується у вчиненні тяжких злочинів.

Про обґрунтованість підозри обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень свідчить зміст обвинувального акта та реєстр матеріалів досудового розслідування. При цьому оцінка обґрунтованості підозри в даному випадку судом здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості обвинувачених. За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у ст. 5 параграфу 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин». Вимога обґрунтованої підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Судом не розпочато з`ясування фактичних обставин кримінального провадження та перевірку їх доказами, не досліджено зібрані в межах кримінального провадження документи, не допитано свідків та обвинувачених.

Враховуючи характер інкримінованих обвинуваченій кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання винуватою, дані про особу обвинуваченої, суд дійшов висновку про існування у кримінальному провадженні ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме обвинувачена може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, які ще не були допитані безпосередньо в судовому засіданні.

Ухвалою суду від 20 березня 2024 року відносно обвинуваченої ОСОБА_3 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з альтернативою внесення застави в розмірі 87 600 грн.

21 березня 2024 року заставодавцем ОСОБА_11 внесено заставу в інтересах обвинуваченої у вищевказаному розмірі.

Під час дії запобіжного заходу у вигляді застави обвинувачена ОСОБА_3 на виклики в судові засідання 25 листопада 2024 року, 17 грудня 2024 року, 29 січня 2025 року, 17 березня 2025 року не з`являлась, про причини свого неприбуття суд не повідомляла, її телефон був вимкнений, застосовані відносно неї ухвалами суду приводи в судові засідання не виконані, причини невідомі.

І хоча в матеріалах справи відсутнє підтвердження отримання ОСОБА_3 повісток про виклик до суду або ознайомлення з їх змістом іншим шляхом, проте, з огляду на практику Європейського суду з прав людини, обвинувачена мала у розумні інтервали часу вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їй судового провадження.

У випадку неотримання повісток про виклик до суду, ОСОБА_3 могла дізнатися про дату, час та місце судових засідань від своїх захисників, котрі були належним чином повідомлені.

Тривала неявка обвинуваченої ОСОБА_3 в судові засідання та своєчасне неповідомлення про причини свого неприбуття, свідчить про неналежне виконання нею процесуальних обов`язків.

Вказані обставини є підставою для застосування відносно обвинуваченої запобіжного заходу.

Разом із цим, суд вважає, що на даний час забезпечити своєчасну явку обвинуваченої в судові засідання та запобігти передбаченим ст. 177 КПК України ризикам, можливо шляхом застосування до неї більш м`якого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, зокрема у вигляді застави в раніше визначеному розмірі з покладенням додаткових обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, що здатне забезпечити дієвість кримінального провадження та належне виконання обвинуваченою передбачених КПК України обов`язків.

Враховуючи відсутність в матеріалах справи даних щодо отримання ОСОБА_3 повісток про виклик в попередні судові засідання, а також надання стороною захисту медичних документів на підтвердження причин неявки в судові засідання, підстав для звернення в дохід держави внесеної заставодавцем в інтересах обвинуваченої застави суд не вбачає.

За таких обставин, клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 194, 200, 315, 369-372, 376 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

У зв`язку із дією відносно обвинуваченої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді застави, на підставі ст. 194 КПК України покласти на неї наступні обов`язки:

прибути за кожним викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це суд;

не відлучатися з міста Києва без дозволу суду;

повідомляти суд про зміну місця проживання, роботи, номеру телефону;

утриматися від позапроцесуального спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків визначити до 15 червня 2025 року включно.

Роз`яснити обвинуваченій та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків обвинуваченою, а також якщо обвинувачена не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Контроль за виконанням обов`язків обвинуваченою покласти на прокурора.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1