Провадження № 1-кс/947/759/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.02.2025 рокуслідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , представника власників майна адвоката ОСОБА_4 та адвоката ОСОБА_5 , яка приймала участь у режимі відеоконференції, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000002, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.01.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 204, ч. 2 ст. 199 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000002, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.01.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 204, ч. 2 ст. 199 КК України.

У клопотанні прокурор просить накласти арешт на документи та товарно-матеріальні цінності (шляхом заборони права використання, розпорядження та володіння), вилучені в ході проведення огляду 23.12.2024 контейнеру № HASU4091622, що знаходився на території пункту пропуску «Чорноморський рибний порт» за адресою: Одеська область, м. Чорноморськ, с. Бурлача Балка, вул. Центральна, 1.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні просив долучити до матеріалів клопотання лист Асоціації товарної нумерації України «ДжіЕс1 Україна », посилаючись на те, що вказану відповідь було отримано вже після звернення з клопотанням про арешт майна. На його думку вказаний лист обґрунтовує підстави для накладення арешту на вилучене майно. Вимоги клопотання підтримав, пояснив що в ході проведення санкціонованого обшуку було виявлено та вилучено тютюнові вироби. В ході огляду вказаної продукції було встановлено, що власником даного майна є ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН». В подальшому було встановлено, що тютюнові вироби не мають марок акцизного збору, також документів щодо експорту вказаної продукції до митних органів не подавалося. Окрім того звернув увагу, що за результатом огляду встановлено, що на маркуванні нанесено штрих коди перші цифри «762», «560», що нанесенні на пачках сигарет відносяться до країн виробників Швейцарія та Португалія, відповідно. Повідомив, що одна з підстав реєстрації кримінального провадження стало те, що рядом підприємств в тому числі ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» здійснюється збут незаконно виготовлених тютюнових виробів, як на території України так і за її межами, що може вказувати на той факт який досліджується в ході досудового розслідування. Окрім того відповідно до вимог законодавства щодо маркування в тому числі підакцизних товарів, встановлено, що п. 8 Положення про штрихове кодування товарів, затвердженого Наказом Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України № 255 від 20.08.2002, яким заборонено суб`єктам господарювання маркувати штриховими кодами GS1 товари (крім зазначених у пункті 7 цього Положення), яким не присвоєно ідентифікаційних номерів GS1 згідно з державними стандартами України, нормативно-технічними документами і керівництвами міжнародної асоціації GS1 та Асоціації «ДжіЕс1 Україна». Також звернув увагу, що прокурором було направлено лист до Асоціації «ДжіЕс1 Україна» та отримано лист, згідно якого вказані на пачках сигарет штрихові коди нікому не надавались та ніякому товару не присвоювалися, про що зазначено в п. 4 вказаного листа. Окрім того Асоціацією надано перечень штрих кордів які надавалися ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН». На підставі викладеного просив клопотання задовольнити у повному обсязі та накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено в ході проведення огляду контейнеру № HASU4091622.

Представник власника майна ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» - адвокат ОСОБА_5 заперечувала проти залучення до матеріалів клопотання вказаних документів, вказуючи на те, що прокурором порушено строк визначений в ухвалі слідчого судді від 08.01.2025 року та зауважила, що зазначена ухвала була постановлена у іншій справі та в іншому провадженні. Таким чином вважає, що прокурор повинен був подати клопотання про усунення недоліків у провадженні та справі в якій було постановлено відповідну ухвалу, окрім того у строки передбачені зазначеною ухвалою та КПК України. Так ухвалою від 08.01.2025 року було надано прокурору строк для усунення недоліків у 72 години. Станом на 19 лютого 2025 року, дату подачі клопотання, минуло 42 календарних дні, що складає 1008 годин, тому заперечує проти доручення наданих прокурором письмових доказів. Проти задоволення клопотання заперечувала, вважає його необґрунтованим, посилаючись на надані письмові заперечення. Зокрема звернула увагу, що клопотання про арешт майна прокурором подається в третє, при цьому недоліки зазначені в ухвалах слідчого судді щодо попередніх клопотань усунені не були. Так перше клопотання було подане 23.12.2024 року, яке ухвалою слідчого судді від 27.12.2024 року було повернуто прокурору для усунення недоліків. Підставою для повернення стало те, що прокурором не зазначено конкретну мету та підставу для накладення арешту, не вмотивовано необхідність накладення арешту, не долучено документів на підтвердження експертизи та якої саме. 01 січня 2025 року прокурор повторно звертається з клопотанням про накладення арешту, ухвалою слідчого судді від 08.01.2025 року клопотання знову було повернуто. В ухвалі зазначено що прокурором не дотримано вимог ст.171 КПК України. Звернула увагу, що саме в зазначеній ухвалі слідчий суддя зауважує те, що ухвалою від 27.12.2024 року вказане клопотання вже поверталось прокурору для усунення недоліків саме з цих підстав, однак останні усуненні не були. Таким чином вважає, що на момент подання клопотання в третє минуло майже 10 днів, що є порушенням вимог КПК України, щодо подання клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно. Щодо суті самого клопотання про накладення арешту зазначила, що ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» здійснює виробництво та реалізацію тютюнових виробів на експорт, на підтвердження чого надала відповідні документи, зокрема контракт на експорт з контрагентом, який є нерезидентом, а також специфікації та документи які підтверджують те що зазначений товар відправлявся саме на експорт. Також зауважила, що у контракті, який долучено до матеріалів клопотання зазначено, що покупець за цим контрактом робить замовлення на виготовлення та поставки продукції з метою подальшої реалізації в зоні, або в країні за законодавством якої для реалізації тютюнових виробів не передбачені марки акцизного податку. Покупець підтверджує та гарантує, що продукція придбається для реалізації в країні де продаж тютюнових виробів здійснюється без використання марок акцизного податку, а покупець має право на подальшу реалізацію даного виду товару. Окрім того зауважила, що питання маркування тютюнових виробів, які поставляються на експорт урегульовано саме зазначеним законом на порушенні якого наполягає прокурор. Вказаному законі передбачено, що тютюнові вироби маркуються відповідно до угоди про вивезення за межі митної території України. На її думку, законодавством передбачено, що саме угодою на експорт сторони повинні передбачити умови щодо яких здійснюється реалізація тютюнових виробів. До контракту на експорт ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» також було затверджено додаток щодо маркування даних виробів із дотриманням вимог які були надані покупцем, відповідно до законодавства країни реалізації тютюнових виробів, тобто зазначає, що саме покупець відповідає за маркування тютюнових виробів згідно законодавства країни куди експортуються тютюнові вироби. Повідомила, що у специфікації до контракту було зазначено, що отримувачем даного товару є компанія нерезидент зареєстрована в Таїланді. Також надані документи витяг законодавства Таїланду де передбачено, що у зонах безмитної торгівлі є певні пільги для цієї країни. Такими чином стверджує, що ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» здійснює маркування тютюнових виробів чітко дотримуючись угоди про реалізацію тютюнових виробів на експорт. В законні України також чітко передбачено, що маркування тютюнових виробів повинно здійснюватись відповідно до угоди на експорт. Щодо посилання прокурора щодо долучених доказів, а саме на лист Асоціації «ДжіЕс1 Україна», то зазначила, що ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» вимоги законодавства не порушила, оскільки зазначені штрихові коди GS1 не присвоювалось вказаною асоціацією , а маркування було здійснено без порушення вимог законодавства України, тому що здійснено відповідно до додатків затверджених покупцем, відповідно до вимог викладених покупцем. Також зазначила, що поняття експорт та поняття магазин «duty free» це різні терміни, у запереченнях поданих зазначені посилання на норми законодавства які регулюють ці поняття. Окрім того звернула увагу, що нею до заперечень долучені рішення Одеського апеляційного суду від 19.12.2024 року де судом було розглянуто аналогічні клопотання про накладення арешту на тютюнові вироби затриманні в контейнерах які поставлялись на експорт разом з цим контейнером, де суд робить висновок що зазначена операція є експортною тому не може відноситися до речового доказу щодо порушення вимог законодавства Закону України щодо поставки товару магазинам «duty free». Зважаючи на викладене просила відмовити у задоволенні клопотання про накладення арешту.

Представник власника майна ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» - адвокат ОСОБА_4 заперечував проти залучення вказаного листа, вказуючи на те, що прокурором порушено строк звернення. Щодо вимог клопотання повністю підтримав думку представника ОСОБА_5 та просив відмовити у задоволенні даного клопотання у повному обсязі.

Вислухавши учасників судового засідання, вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

В ході судового розгляду встановлено, Підрозділом детективів Територіального управління БЕБ в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000002 від 18.01.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 204, ч. 2 ст. 199 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснюється Одеською обласною прокуратурою.

Досудовим розслідуванням встановлено, що протягом тривалого часу службові особи підприємств тютюнової галузі - ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» (), ТОВ «ТАБАКО ДІМ» (), ТОВ «Винниківська тютюнова фабрика» (), ТОВ «Ферментаційний завод «ТОБАКО», ТОВ «Українське тютюнове виробництво» (), ТОВ «ІМПЕРІЯ.ТАБАК.ЛТД» (), розташованих на території України, під прикриттям законної діяльності з виробництва тютюнових вробив, налагодили протиправну схему незаконного виробництва необлікованих тютюнових виробів, як власних марок так і відомих світових брендів, які в подальшому незаконно реалізуються на території України, з використанням підроблених марок акцизного податку, а також постачаються контрабандним шляхом до країни ЄС, де в подальшому реалізуються за готівкові кошти.

Згідно з даними, отриманими за результатами аналітичної компанії KANTAR Україна, в умовах повномасштабної війни, тіньовий сектор обігу тютюнової продукції «коштував» Державному бюджету понад 19 млрд грн недоотриманих податкових надходжень.

Відповідно до повідомлення НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби від 17.12.2024 № 05/2364, станом на теперішній час, на території пункту пропуску «Чорноморський рибний порт» перебуває контейнер з тютюновими виробами - сигаретами різних торгових марок, без марок акцизного податку, які плануються до вивезення за межі митної території України: HASU4091622.

На підставі ухвали Київського районного суду м. Одеси від 18.12.2024 (справа № 947/18651/24, провадження № 1-кс/947/17450/24) 23.12.2024 проведено санкціонований огляд контейнера № HASU4091622, що знаходиться на території пункту пропуску «Чорноморський рибний порт» за адресою: Одеська область, м. Чорноморськ, с. Бурлача Балка, вул. Центральна, 1, за результатами якого виявлено та вилучено:

1.Тютюнові вироби сигарети з фільтром без марок акцизного податку України та маркуванням «For duty free sale only» виробником яких є ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» (), а саме:

? Slims classic PASSAGE «FOR DUTY FREE SALE ONLY», нанесено штрихований код «446» у кількості 371 короба, в 1 коробі по 500 пачок;

? BRUT BLACK SLIMS «FOR DUTY FREE SALE ONLY», нанесено штрихований код «138» у кількості 481 короба, в 1 коробі по 500 пачок;

? URTA Mint Slims «FOR DUTY FREE SALE ONLY», нанесено штрихований код «029» у кількості 91 короба, в 1 коробі по 500 пачок;

? BRUT WHITE SLIMS «FOR DUTY FREE SALE ONLY», нанесено штрихований код «121» у кількості 197 короба, в 1 коробі по 500 пачок;

? Morgan Slims «FOR DUTY FREE SALE ONLY», нанесено штрихований код «767» у кількості 274 короба, в 1 коробі по 500 пачок;

2.Копія CMR на 1 арк.

Так у відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України встановлено, що у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Дійсно ухвалами слідчих суддів Київського районного суду м. Одеси від 27.12.2024 року та 08.01.2025 року вказане клопотання поверталось прокурору для усунення недоліків. Останню ухвалу від 08.01.2025 року про повернення клопотання для усунення недоліків Одеською обласною прокуратурою було отримано 10.01.2025 року, в цей же день прокурор звернувся з даним клопотанням. таким чином строк передбачений п. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, стороною обвинувачення порушено не було.

Відправником вказаних товарно-матеріальних цінностей є ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» (), що зареєстровано за адресою: Тернопільська обл., с. Острів, вул. Промислова, буд. 1 літера 4, офіс 3-7. Отримувач: ТОВ «ЧМП» для ТОВ «Юнайтед глобал лоджистік».

Щодо переміщення контейнерів з тютюновими виробами по території України до ТОВ «Чорноморський рибний порт»: згідно діючого законодавства, з жовтня 2023 року, діє заборона виробництва тютюнових виробів та/або рідин, що використовуються в електронних сигаретах для магазинів безмитної торгівлі.

Вказану заборону регламентовано наступним:

Законом України № 3326-IX від 10 серпня 2023 року «Про внесення змін до Митного кодексу України та інших законів України щодо протидії незаконному обігу тютюнових виробів» запроваджено деякі зміни, що стосуються виробництва тютюнових виробів, а також продажу товарів для магазинів безмитної торгівлі. А саме: ст. 18 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" (Відомості Верховної Ради України, 1995 р., № 46, ст. 345 із наступними змінами) доповнена новими частинами такого змісту:

"До припинення або скасування воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, забороняються реалізація магазинам безмитної торгівлі, а також виробництво для таких цілей тютюнових виробів та/або рідин, що використовуються в електронних сигаретах.

Також ст.18 вказаного закону визначає : У разі виявлення після набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Митного кодексу України та інших законів України щодо протидії незаконному обігу тютюнових виробів" фактів виробництва та/або зберігання, та/або транспортування, та/або реалізації, у тому числі їх виробниками, тютюнових виробів та/або рідин, що використовуються в електронних сигаретах, які були вироблені для цілей реалізації магазинам безмитної торгівлі, такі товари вважаються немаркованими марками акцизного податку, а до таких суб`єктів господарювання застосовується відповідальність, передбачена законодавством за виробництво, зберігання, транспортування, реалізацію підакцизних товарів без марок акцизного податку.

Таким чином, відповідно до ст. 18 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" у разі виявлення фактів виробництва та/або зберігання, та/або транспортування, та/або реалізації, у тому числі їх виробниками, тютюнових виробів та/або рідин, що використовуються в електронних сигаретах, які були вироблені для цілей реалізації магазинам безмитної торгівлі, такі товари вважаються немаркованими марками акцизного податку, а до таких суб`єктів господарювання застосовується відповідальність, передбачена законодавством за виробництво, зберігання, транспортування, реалізацію підакцизних товарів без марок акцизного податку.

Також, відповідно до Закон України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» від 19.12.1995 за № 481/95-ВР маркування тютюнових виробів, які реалізуються в Україні, здійснюється таким чином:

?на кожній одиниці тютюнового виробу (сигареті, цигарці тощо) вказується власна назва виробу.

На кожній одиничній пачці, коробці або сувенірній коробці вказується:

?найменування суб`єкта господарювання - виробника або тютюнової компанії;

?загальна та власна назви;

?наявність фільтруючого мундштука;

?кількість одиниць в одиничній пачці, коробці чи в сувенірній коробці;

?медичні попередження, які наносяться відповідно до вимог, встановлених Законом України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення";

?позначення нормативного документа (для продукції вітчизняного виробництва, призначеної для реалізації на території України);

?штриховий код.

На зовнішньому упакуванні (за виключенням прозорих обгорток), в якому вироби знаходяться в пачках або коробках, вказується:

?загальна та власна назви виробу;

?кількість одиниць продукції в упакуванні;

?медичні попередження, які наносяться відповідно до вимог, встановлених Законом України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення";

?штриховий код.

?На транспортній тарі вказується:

?загальна та власна назви виробу;

?найменування суб`єкта господарювання - виробника та його місцезнаходження;

?кількість одиниць продукції в упакуванні;

?дата виготовлення;

?позначення нормативного документа (для продукції вітчизняного виробництва, призначеної для реалізації на території України).

Знаки для товарів і послуг на тютюнових виробах виконуються мовою та у вигляді зареєстрованого оригіналу або зображення, наведеного в прийнятій на розгляд заявці на реєстрацію знака для товарів і послуг.

Продукція, призначена для експорту, маркується згідно з умовами відповідної угоди на експорт.

Разом з цим, відповідно до пункту 5 Положення «Про штрихове кодування товарів» Наказу Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України від № 255 від 20.08.2002 - обов`язковому маркуванню штриховими кодами GS1 підлягають алкогольні напої та тютюнові вироби, примірники аудіовізуальних творів та фонограм, лікарські засоби та інші товари, маркування яких штриховими кодами передбачено законодавством України.

Окрім того, відповідно до пункту 8 вказаного Положення заборонено суб`єктам господарювання маркувати штриховими кодами GS1 товари (крім зазначених у пункті 7 цього Положення), яким не присвоєно ідентифікаційних номерів GS1 згідно з державними стандартами України, нормативно-технічними документами і керівництвами міжнародної асоціації GS1 та Асоціації «ДжіЕс1 Україна».

При огляді коробів встановлено, що виробником тютюнових виробів являється ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» (), Юридична адреса: Тернопільська обл., Тернопільський р-н, с. Острів, вул. Промислова, буд. 1 літера 4, офіс 3-7. Адреса виробництва: Тернопільська обл., Тернопільський р-н, с. Острів, вул. Промислова, буд. 1 літера 34 та літера 36.

Разом з цим, у ході огляду їх вмісту встановлено, наявність тютюнових виробів без марок акцизного податку, а саме:

- BRUT WHITE SLIMS «FOR DUTY FREE SALE ONLY», нанесено штрихований код «121»;

URTA Mint Slims «FOR DUTY FREE SALE ONLY», нанесено штрихований код «029»;

- Slims classic PASSAGE «FOR DUTY FREE SALE ONLY», нанесено штрихований код «446»;

- BRUT BLACK SLIMS «FOR DUTY FREE SALE ONLY», нанесено штрихований код «138»;

- Morgan Slims «FOR DUTY FREE SALE ONLY», нанесено штрихований код «767»;

Разом з цим штриховані коди «762», «560» що нанесені на пачках сигарет відноситься до країн виробників Швейцарія та Португалія відповідно.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Прокурором 24.12.2024 винесено постанову та визнано речовими доказами і долучено до матеріалів кримінального провадження вилучені тютюнові вироби без марок акцизного податку України та документи які вилучено в ході проведення огляду контейнеру № HASU4091622, що знаходиться на території пункту пропуску «Чорноморський рибний порт» за адресою: Одеська область, м. Чорноморськ, с. Бурлача Балка, вул. Центральна, 1.

У відповідності до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, застосування яких не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до положень ст.170 КПК України майно, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину може бути арештоване на підставі рішення слідчого судді. Арешт майна може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться чи зберігаються в банках або інших фінансових установах. Арешт майна може бути застосований з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

При вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження, досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

При цьому, відповідно до положень ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В даному випадку слідчий суддя вважає, що вилучені документи можуть містити на собі ознаки вчиненого злочину, можуть бути знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження. З метою фіксування останніх їх буде оглянуто та проведено ряд експертних досліджень, шляхом призначення експертиз. Інформація яка міститься на вказаних документах має значення для вказаного кримінального провадження, виявлені документи ймовірно можуть бути беззаперечними доказами вчинення протиправних дій, та потребують дослідження, в подальшому можуть слугувати доказами для притягнення винних осіб до відповідальності, у зв`язку з чим виникла необхідність у накладенні на вилучене майно арешту.

З урахуванням вимог Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», положень статей 91, 98 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що на даній стадії досудового розслідування є наявність достатніх підстав вважати, що майно, вилучене в ході проведення огляду контейнеру № HASU4091622, що знаходиться на території пункту пропуску «Чорноморський рибний порт» за адресою: Одеська область, м. Чорноморськ, с. Бурлача Балка, вул. Центральна, 1, має ознаки як предмета кримінального правопорушення, так і ознаки майна, яке зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому дане майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а тому є важливими доказами можливого вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 204, ч. 2 ст. 199 КК України.

Частиною 2 ст.199 КК України передбачено відповідальність за виготовлення, зберігання, придбання, перевезення, пересилання, ввезення в Україну з метою використання при продажу товарів, збуту, а також збут незаконно виготовлених, одержаних чи підроблених марок акцизного податку, голографічних захисних елементів, підробленої національної валюти України у виді банкнот чи металевої монети, іноземної валюти, державних цінних паперів, що існують у паперовій формі чи білетів державної лотереї, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб чи у великому розмірі.

За ч.1 ст.204 КК України відповідальність визначено за незаконне придбання з метою збуту або зберігання з цією метою, а також збут чи транспортування з метою збуту незаконно виготовлених спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, пива, тютюнових виробів, тютюну, промислових замінників тютюну, пального або інших підакцизних товарів.

Вжитим у диспозиції ст.204 КК України незаконним виготовленням підакцизних товарів, зокрема, тютюнових виробів, тютюну, промислових замінників тютюну, вважаються товари, виготовлені: особою, не зареєстрованою як суб`єкт підприємництва, чи суб`єктом господарської діяльності без одержання ліцензії, якщо їх виготовлення підлягає ліцензуванню, або суб`єктом господарської діяльності, який має ліцензію на їх виготовлення, але частину (чи повністю) виготовлених товарів не відображає у звітності, тобто не сплачує акцизний збір, сплата якого є обов`язковою.

Предметом кримінальних правопорушень, передбачених ст.204 КК України, можуть бути і фальсифіковані тютюнові вироби.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.7 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» ліцензуванню підлягають, в тому числі такі види господарської діяльності як виробництво і торгівля спиртом етиловим, спиртовими дистилятами, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, і пальним, зберігання пального, яка ліцензується відповідно до Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального".

Зв`язок вилученого в ході обшуку майна із вчиненням злочинів, передбачених ч ч. 1, ч. 2 ст. 204, ч. 2 ст. 199 КК України, підлягає встановленню в процесі здійснення досудового розслідування, а отже арешт даного майна є виправданим.

В клопотанні про арешт майна прямо зазначено підставу та мету арешту майна, наведено відповідне обґрунтування, вказано обсяг та вид майна, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, а також зазначено про відповідність цього майна критеріям ст.98 КПК України.

Як на цьому обґрунтовано зауважує прокурор у клопотанні про арешт майна, вилучені речі необхідні для подальшого проведення судових експертиз, оскільки можуть містити сліди вчинення кримінального правопорушення.

Представником ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН», до заперечень було долучено документи, на підтвердження того, що вилучене майно було вироблено для експорту, а саме копію Контракту №ЕХ-2 від 27.07.2023 року, специфікації №8 від 19.08.2024 року, № 9 від 27.07.2023, якими нібито Покупцем затверджено маркування пачок та блоків кожного виду тютюнових виробів відповідно до вимог та законодавства країни отримання тютюнових виробів.

Частиною 7 статті 65 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» №3817-IX від 18.06.2024 року, передбачено, що тютюнові вироби, призначені для вивезення за межі митної території України, маркуються відповідно до угоди про вивезення за межі митної території України.

Однак в рамках даного кримінального провадження, процесуальним керівником було отримано лист від Асоціації товарної нумерації України «ДжіЕс1 Україна» № 002/01 від 08.01.2025 року в якому вказано, що зазначені у запиті номер 121, 81446, 138, 767 починаються із Префіксів GS1 (перші дві або три цифри номера), які всесвітньою організацією GS1 надані для адміністрування національним Організаціям-членам GS1 інших країн. Асоціація "ДжіЕсІ Україна" не присвоює номери із такими префіксами товарам її асоційованих членів. Інформація про суб`єкта господарювання, якому зарубіжною Організацією- членом GS1 було надано право використовувати певний ідентифікаційний номер GS1, а також про товар, якому цей номер присвоєно, може бути отримана (за наявності) із відкритого офіційного джерела організації GS1 "Verified by GS1".

Ідентифікаційний номер 121 відповідає технічним вимогам до побудови номера GS1 структури GTIN-13, може бути закодований в штриховому коді EAN-13 та містить в собі Префікс GS1 "560", який адмініструє організація GS1 Португалія. На зроблений нами запит за цим номером до офіційного джерела організації GS1 "Verified by GS1" отримана відповідь про те, що GS1 не може гарантувати, що цей номер підтримується організацією GS1 для використання у відкритому глобальному ланцюжку.

Послідовність із 13 цифр 029 не відповідає технічним вимогам до побудови ідентифікаційного номера GTIN-13 (некоректна контрольна (13-та) цифра номера) та не може бути коректно закодована в штриховому коді EAN-13. Ця послідовність цифр не може розглядатися як ідентифікаційний номер товарної позицій в Системі GS1.

Послідовність із 12 цифр 46 не відповідає технічним вимогам до побудови ідентифікаційного номера GTIN-12 (некоректна контрольна (12-та) цифра номера) та не може бути коректно закодована в штриховому коді UPC-Е. Ця послідовність цифр не може розглядатися як ідентифікаційний номер товарної позицій в Системі GS1.

Ідентифікаційний номер 138 відповідає технічним вимогам до побудови номера GS1 структури GTIN-13, може бути закодований в штриховому коді EAN-13 та містить в собі Префікс GS1 "560", який адмініструє організація GS1 Португалія. На зроблений нами запит за цим номером до офіційного джерела організації GS1 "Verified by GS1" отримана відповідь про те, що GS1 не може гарантувати, що цей номер підтримується організацією GS1 для використання у відкритому глобальному ланцюжку постачання

Ідентифікаційний номер 767 відповідає технічним вимогам до побудови номера GS1 структури GTIN-13, може бути закодований в штриховому коді EAN-13 та містить в собі Префікс GS1 "560", який адмініструє організація GS1 Швейцарія. На зроблений нами запит за цим номером до офіційного джерела організації GS1 "Verified by GS1" отримана відповідь про те, що GS1 не може гарантувати, що цей номер підтримується організацією GS1 для використання у відкритому глобальному ланцюжку постачання

ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН () є дійсним асоційованим членом Асоціації "ДжіЕсІ Україна" згідно Договору про асоційоване членство в Асоціації Товарної Нумерації України "ДжіЕсІ Україна" та участь у всесвітній системі товарної нумерації GS1 № 29022 від 24.06.2025 р.

Протягом часу дії зазначеного договору та відповідно до його умов ТОВ "МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН" в установленому порядку подавало заявки і отримувало в Асоціації "ДжіЕсІ Україна" номери GTIN (номери штрих-кодів) на свою продукцію.

Асоціації "ДжіЕсІ Україна" не має відомостей стосовно надання ТОВ "МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН" національними Організаціями-членами GS1 інших країн або суб`єктами господарювання, що є членами цих організацій, права маркувати товари (в т.ч. тютюнові вироби) штриховими кодами із номерами 121, 029, 46, 138, 767.

Асоціація "ДжіЕсІ Україна" є некомерційною неурядовою організацією, яка не має компетенції/повноважєнь робити висновки щодо можливості експорту та (або) продажу товарів відповідно до законодавства України або інших країн.

Штрихове кодування тютюнових виробів регламентується:

Постановою Кабінету Міністрів України від 29 травня 1996 р. N 574 "Про впровадження штрихового кодування товарів"

Наказом Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України N 255 від 20.08.2002 "Про затвердження Положення про штрихове кодування товарів";

Законом України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального".

Основний нормативно-технічний документ всесвітньої організації GS1 GS1 General Specifications, доступний за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначає відповідальним за присвоєння товарній позиції номера GTIN власника торговельної марки ("бренду") - суб`єкта господарювання, якому належить технічна документація на товарну позицію і який гарантує декларування товарної позиції, яка може бути вироблена як ним, так і на його замовлення в будь-якій країні (п. 4.2.3.1 - Responsibility for branded items).

Це означає, що якщо іноземний суб`єкт господарювання, який є "власником бренду" у такому розумінні, згідно господарських угод замовляє на українському підприємстві виготовлення для себе продукції під своєю торговою маркою та згідно своїх технічних вимог/дизайнів, він може забезпечити присвоєння цій продукції унікальних номерів штрих- кодів GS1, отримавши їх, як правило, в національній Організації-члені GS1 своєї країни. Відповідно, в таких випадках можливе маркування такої продукції, виготовленої на виробничих потужностях українського підприємства, номерами штрих-кодів іноземного замовника.

Так само, суб`єкти господарювання, що діють через свої відокремлені підрозділи чи дочірні підприємства в інших країнах, мають право при маркуванні своїх товарів штриховими кодами застосовувати ідентифікаційні номери GS1, які їм присвоїли Асоціація "ДжіЕсІ Україна" або національні Організацп-члени GS1 інших країн

Нормативно-технічні документи організації GS1 не встановлюють обмежень на продаж маркованої такими штрих-кодами продукції у будь- якій країні.

Відповідно до п. Положення про штрихове кодування товарів, затвердженого Наказом Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України N 255 від 20.08.2002, п. 8. Заборонено суб`єктам господарювання маркувати штриховими кодами GS1 товари (крім зазначених у пункті 7 цього Положення), яким не присвоєно ідентифікаційних номерів GS1 згідно з державними стандартами України, нормативно-технічними документами і керівництвами міжнародної асоціації GS1 та Асоціації"ДжіЕсІ Україна"

Вищезазначена обставина свідчить про те, що вилучені тютюнові вироби необхідні для проведення їх подальшого експертного дослідження, внаслідок чого не накладення арешту на них призведе до негативних наслідків для кримінального провадження, зокрема, може призвести до їх втрати, пошкодження або знищення.

При цьому, норми КПК України не визначають чітких термінів для призначення експертного дослідження вилученого майна, а також не передбачають такої підстави для відмови у накладенні арешту, як відсутність станом на час розгляду клопотання постанови про призначення експертизи.

Отже, арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідкам в ході досудового розслідування.

При цьому, слідчий суддя наголошує, що в ході вирішення питання про арешт майна слід ураховувати стадію кримінального провадження. На стадії досудового розслідування не всі обставини, що підлягають з`ясуванню у кримінальному провадженні, можуть бути достовірно встановлені одразу ж, оскільки розслідування це процес пізнання обставин подій минулого, пов`язаний з пошуком, виявленням та фіксацією відповідних слідів злочинного діяння.

Системний аналіз норм КПК України та практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що КПК України оперує поняттями, які відповідають декільком різним стандартам доказування (переконання): стандарт «обґрунтованої підозри», переконання (доведення) «поза розумним сумнівом» та стандарти «достатніх підстав (доказів)» тощо. Стандарти «достатніх підстав (доказів)» використовуються в широкому колі різноманітних ситуацій, що виникають в ході кримінального провадження, тому вони не є сталими, а залежать від конкретної ситуації, цілі прийняття тих чи інших рішень (вчинення дій) та їх правових наслідків. Вони застосовуються як для прийняття процесуальних рішень слідчими суддями (судом) (ст.ст.157, 163, ч.5 ст.234, 260 КПК України та інші), так і слідчими, прокурорами (ст.ст.134, 271, 276 КПК України та інші).

Таким чином, арешт майна на підставі п.1 ч.2 ст.170 КПК (тобто з метою забезпечення збереження речових доказів) передбачає дотримання стандарту «достатніх підстав» вважати, що майно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Стандарт «достатніх підстав (доказів)» для цілей арешту з метою забезпечення збереження речових доказів передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують певну річ з кримінальним правопорушенням (демонструють можливу приналежність до його вчинення в якості знаряддя або матеріального об`єкту, що містить певне відображення або інформацію про злочин), тобто наділяють її саму можливістю виконувати функцію доказу в кримінальному провадженні, і вони є достатніми, щоб виправдати її тимчасове обтяження у вигляді арешту для можливого використання в процесі доказування стороною обвинувачення у подальшому.

Цей стандарт стороною обвинувачення було дотримано при ініціюванні застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.

Відносно доводів сторони захисту про наявні висновки колегії судів Одеського апеляційного суду в ухвалах від 19.12.2024 року за аналогічними клопотаннями про арешт майна, слідчий суддя зазначає, що вказані висновки хоча й постановлені судом апеляційної інстанції, однак не мають преюдиційного значення для слідчого судді, вирішуючи в значній мірі подібне питання наразі слідчий суддя виходить із матеріалів справи та доводів як сторони обвинувачення так і доводів сторони захисту.

Окрім того, до завдань слідчого судді/суду на даному етапі провадження не належить оцінювати, наскільки повно органом досудового розслідування зібрано докази, що стосуються зазначеного вище кримінального провадження. Його завдання полягає в тому, щоб на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані слідчому судді/суду матеріали є достатніми для застосування в рамках кримінального провадження заходів його забезпечення, та не має права вирішувати ті питання, які вирішує суд під час розгляду по суті, а саме питання, пов`язані з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а тому заперечення представника власника майна є не обґрунтованими.

Арешт майна ж із підстави, передбаченої п.1 ч.2 ст.170 КПК України, являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту поряд із забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна, й на відміну від останніх підстав не вимагає обов`язкового оголошення підозри в кримінальному провадженні, не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Значення має те, що речові докази є незамінними, оскільки створюються самою подією й обстановкою вчиненого кримінального правопорушення, а тому їх втрата або суттєве пошкодження призводить до неможливості відтворення речового доказу, адже неможливим є повернення в минуле, коли він формувався.

Ураховуючи викладене вище, вид речових доказів, у зв`язку із обставинами розслідуваного провадження та наявністю визначених абз.2 ч.1 ст.170 КПК України ризиків приховування, знищення, відчуження названих вище матеріальних об`єктів, які мають бути збережені без зміни попереднього стану, то їх зберігання на цій стадії провадження не в застосований стороною обвинувачення та визначений слідчим суддею спосіб (зберігання в органу досудового розслідування) не гарантуватиме в повній мірі збереження доказових властивостей і достовірність даних, що вони містять. Не накладення таким чином арешту на вилучене майно може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню в частині необхідності проведення з ним ряду слідчих, процесуальних дій і експертних досліджень для виконання органом досудового розслідування завдань, передбачених ст.2 КПК України.

Слідчий суддя ураховує і те, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або повним позбавленням таких прав. Із огляду на те, що такий захід є тимчасовим, відповідні обмеження є розумними і співмірними, зважаючи на завдання кримінального провадження. А тому в цьому конкртеному кримінальному провадженні потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи з метою виконання завдань кримінального провадження, а ініційований стороною обвинувачення захід забезпечення кримінального провадження є виправданим і необхідним.

Водночас слід зазначити, що судове рішення слідчого судді про арешт майна не перешкоджає його власнику або володільцю звернутись до слідчого судді чи суду з клопотанням за правилами ст.174 КПК України, згідно з якою арешт майна може бути скасовано повністю чи частково за клопотанням власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, клопотання прокурора є законним, обґрунтованим і таким, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, а тому слідчий суддя доходить висновку, що з метою збереження речових доказів, необхідно накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення огляду контейнеру HASU4091622, що знаходиться на території пункту пропуску «Чорноморський рибний порт» за адресою: Одеська область, м. Чорноморськ, с. Бурлача Балка, вул. Центральна, 1, оскільки воно має важливе значення для встановлення обставин у даному кримінальному провадженні та є доказами, за допомогою яких можливо встановити обставини вчинення кримінального правопорушення, а незастосування цього заходу може призвести до наслідків, визначених ч. 11 ст. 170 КПК України, що створить перешкоди встановленню істини у кримінальному провадженні № 0000002.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000002, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.01.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 204, ч. 2 ст. 199 КК України - задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони права використання, розпорядження та володіння, вилучені в ході проведення огляду 23.12.2024 контейнеру № HASU4091622, що знаходився на території пункту пропуску «Чорноморський рибний порт» за адресою: Одеська область, м. Чорноморськ, с. Бурлача Балка, вул. Центральна, 1 а саме:

Тютюнові вироби - сигарети з фільтром без марок акцизного податку України та маркуванням «For duty free sale only» виробником яких є ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» () а саме:

- Slims classic PASSAGE «FOR DUTY FREE SALE ONLY», нанесено штрихований код «446» у кількості 371 короба, в 1 коробі по 500 пачок;

- BRUT BLACK SLIMS «FOR DUTY FREE SALE ONLY», нанесено штрихований код «138» у кількості 481 короба, в 1 коробі по 500 пачок;

- URTA Mint Slims «FOR DUTY FREE SALE ONLY», нанесено штрихований код «029» у кількості 91 короба, в 1 коробі по 500 пачок;

- BRUT WHITE SLIMS «FOR DUTY FREE SALE ONLY», нанесено штрихований код «121» у кількості 197 короба, в 1 коробі по 500 пачок;

- Morgan Slims «FOR DUTY FREE SALE ONLY», нанесено штрихований код «767» у кількості 274 короба, в 1 коробі по 500 пачок;

- Копія CMR на 1 арк.

Виконання ухвали покласти на прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1