Провадження № 1-кс/643/2384/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.12.2024 м. Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові, клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003919, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

встановив:

Слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0003919 від 08.12.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Під час досудового розслідування було встановлено, що до Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення оператора 102 про те, що 07.12.2024 близько 17:40 за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, буд. 18Г, сталося зіткнення автомобіля Peugeot 207, номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_6 та автомобіля Ford Mustang, номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_7 , внаслідок чого останній отримав тілесні ушкодження та був госпіталізований.

07.12.2024 у період часу з 19:00 до 19:45 було проведено огляд місця дорожньо-транспортної пригоди за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, буд. 23Е, де виявлено легковий автомобіль Peugeot 207, номерний знак НОМЕР_1 , з механічними ушкодженнями у виді деформації переднього бамперу в правій його частині, розбите скло правої передньої двері, деформоване ліве переднє крило та легковий автомобіль Ford Mustang, номерний знак НОМЕР_2 , із ушкодженнями у виді деформації заднього крила та лівих водійських дверей.

Під час проведення огляду було вилучено легковий автомобіль Peugeot 207, номерний знак НОМЕР_1 , та легковий автомобіль Ford Mustang, номерний знак НОМЕР_2 , які поміщено на майдан тимчасового утримання транспортних засобів, за адресою: м. Харків, вул. Григорія Сковороди, буд. 107.

Власником легкового автомобіля Peugeot 207, номерний знак НОМЕР_1 , є ОСОБА_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . На момент вчинення дорожньо-транспортної пригоди вказаним автомобілем керував ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Власником легкового автомобіля Ford Mustang д.н.з. НОМЕР_2 є ОСОБА_8 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , який на момент вчинення дорожньо-транспортної пригоди керував вищевказаним транспортним засобом.

В результаті ДТП ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було госпіталізовано до лікарні з попереднім діагнозом ЗЧМТ, СГМ, пошкодження лівого ока.

09.12.2024 вищевказані транспортні засіб було визнано речовим доказом по кримінальному провадженні.

На теперішній час наявні підстави вважати, що у виявлених та вилучених транспортних засобах наявні сліди вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином існують достатні підстави вважати, що виявлений та вилучений під час проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди транспортний засіб є засобом вчинення кримінального правопорушення, який зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, у органу досудового розслідування наявна необхідність у проведенні судової автотехнічної експертизи, з метою встановлення технічного стану вищезазначених транспортних засобів та з`ясування обставин вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор у судовому засіданні підтримав заявлене ним клопотання з підстав, у ньому наведених.

Власник майна ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечила.

Власник майна ОСОБА_8 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, заслухавши учасників розгляду матеріалів клопотання, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання направлено до суду поштою 09.12.2024, тобто на наступний робочий день після вилучення майна, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками засобу вчинення кримінального правопорушення, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечить його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: легковим автомобілем Peugeot 207, номерний знак НОМЕР_1 , яке перебуває у власності ОСОБА_4 , який було вилучено в ході проведення огляду місця ДТП 07.12.2024 за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, буд. 23Е.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: легковим автомобілем Ford Mustang, номерний знак НОМЕР_2 , яке перебуває у власності ОСОБА_8 , який було вилучено в ході проведення огляду місця ДТП 07.12.2024 за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, буд. 23Е.

Зберігання майна, зазначеного у другому та третьому абзацах, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1