справа № 401/1064/24
В И Р О К
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 квітня 2025 року Світловодський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника, адвоката ОСОБА_5 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с. Аудиторівка Світловодського району Кіровоградської області, громадянина України, українця, освіта середня, одруженого, працює охоронцем на ЗМК, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , судимості не має, -
- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, -
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_4 вчинив незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду рибним ресурсам держави, за таких обставин.
Так, 21 березня 2024 року, у вечірній час точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, з метою незаконного вилову риби ОСОБА_4 прибув до узбережжя озеро Довге Кам`янського водосховища річки Дніпро розташованого поблизу рятувальної станції ДСНС м. Світловодськ Олександрійського району Кіровоградської області з незаконними знаряддями лову риби та гумовим човном.
Діючи з протиправним умислом, за допомогою гумового надувного човна без маркувальних знаків, ОСОБА_4 вийшов на воду озера Довге Кам`янського водосховища річки Дніпро в районі рятувальної станції ДСНС м. Світловодськ Олександрійського району Кіровоградської області, де без дозволу рибоохорони виставив привезені ним незаконні знаряддя лову, а саме: дві однотипні риболовні сітки довжиною по 50 метрів, висотою по 2,1 метра, з діаметром вічка по 36 мм., після чого повернувся до узбережжя та став очікувати доки наловиться риби.
Реалізуючи свій протиправний задум до кінця, 21 березня 2024 року, близько 23 години, ОСОБА_4 за допомогою гумового надувного човна витягнув із води виставлені ним в озері Довге незаконні знаряддя лову дві сітки разом із виловленою рибою, де був викритий працівниками ВП №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області та Державної екологічної інспекції Придніпровського округу.
При цьому, в період часу з 23 години 36 хвилин 21 березня 2024 року по 00 годин 04 хвилини 22 березня 2024 року в ході огляду місця події у ОСОБА_4 було вилучено дві однотипні риболовні сітки довжиною по 50 метрів, висотою по 2,1 метра, з діаметром вічка по 36 мм., гумовий надувний човен без маркувальних написів з двома дерев`яними веслами, а також виловлену рибу: плітка в кількості 106 штук, плоскирка в кількості 5 штук, карась в кількості 25 штук.
Таким чином, своїми умисними діями ОСОБА_4 порушив «Правила любительського і спортивного рибальства», які затверджено Постановою Кабінету Міністрів України №1126 від 18.07.1998 року та наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, який зареєстровано у Міністерстві юстиції України 28.04.1999 року за №269/3562, а саме пункт 3.15, зазначених Правил, щодо заборони застосування без дозволу рибоохорони заборонених знарядь лову, а саме, дві риболовні сітки, довжиною по 50 м, висотою по 2,1 м, з діаметром вічка по 36 мм (знаряддя лову, виготовлене із сіткоснастевого матеріалу), та ст. 52-1, ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ» (відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання відтворення тваринного світу).
Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_4 вчинив незаконне зайняття рибним добувним промислом, чим заподіяв істотну шкоду рибним ресурсам держави на загальну суму 213129 (двісті тринадцять тисяч сто двадцять дев`ять) гривень.
Допитаний в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував вчинення ним незаконного вилову риби, проте, свою вину в інкримінованому кримінальному правопорушенні та позов не визнав. Разом з тим, обвинувачений ОСОБА_4 суду пояснив, що дійсно близько 21 години 21 березня 2024 року для вилову риби він прибув до озера Довге в район рятувальної станції м. Світловодська. Для вилову риби він мав з собою гумовий човен та дві рибацькі сітки, довжиною по 50 метрів. Він вирішив займатися виловом риби так як на той час роботи не мав, а треба було заробити гроші для годування сім`ї. На гумовому човні він вийшов на воду та виставив дві сітки для вилову риби, після чого повернувся на берег. Через незначний час на березі його затримали рибінспектор та поліцейський. Він просив дозволити йому зняти сітки, щоб якнайменше у сітки попало риби. На його прохання поліцейський відповів, що треба дочекатися коли привезуть поліцейські гумового човна. Приїхав автомобіль Шкода та привіз на лафеті гумову лодку. Після вказаного, на двох гумових човнах вони вийшли на воду. Зі свого гумового човна на воді він зняв свої сітки у яких була жива риба. Поліцейський знімав на відео як він витягував з води сітки з рибою. Повернувшись на берег він просив дозволити йому випустити живу рибу, проте, поліцейський сказав, що якщо випустити рибу то не буде кримінальної справи. Він не визнає позов, так як на його думку, якби рибу випустили на місці, то шкода була б відсутня, і відсутній був би позов. Вважає, що шкода виникла так як поліцейський спеціально не хотів випускати виловлену ним рибу. В його присутності перерахували виловлену ним рибу, та забрали її разом з сітками та човном. Він засуджує свої дії щодо незаконного вилову риби, та обіцяє більше незаконно не ловити рибу.
Під час судового засідання, та в судових дебатах захисник обвинуваченого, адвокат ОСОБА_5 , зазначав, що зібрані у справі докази слід визнати недопустимими, так як після того як ОСОБА_4 викрили у незаконному вилову риби, то на місці події йому відмовили зразу зняти сітки. На переконання захисника, у разі своєчасного зняття сіток, в них такої кількості риби не було б. Проте, виявивши на місці вилову риби ОСОБА_4 поліцейські не вжили заходів до припинення вчинення правопорушення, тому у справі відсутні докази, які б доводили вину ОСОБА_4 у вчиненні незаконного зайняття рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду рибним ресурсам держави. Крім того, захисник зазначив, що виловлену рибу передали на реалізацію, тому суду слід врахувати, що за рахунок коштів від реалізації риби компенсовано завдану кримінальним правопорушенням шкоду. На підставі викладеного, захисник просив суд виправдати ОСОБА_4 та відмовити у позові.
Незважаючи на пояснення обвинуваченого ОСОБА_4 , його винуватість в умисному незаконному зайнятті рибним промислом повністю підтверджується наданими стороною обвинувачення належними та достовірними доказами, які досліджено під час судового розгляду справи.
Так, допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 повідомив, що працює державним екологічним інспектором Придніпровського округу. Вніч з 21 на 22 березня 2024 року проводився спільний з поліцією рейд по виявленню незаконного вилову риби. У працівника поліції ОСОБА_7 був тепловізор з допомогою якого виявили рибалку, який вийшов на гумовому човні та виставив дві сітки. Рибалкою виявився ОСОБА_4 . Близько 23 години на березі озера Довге біля рятувальної станції вони викрили ОСОБА_4 , який виставив сітки на які зловив рибу. Викликали слідчо-оперативну групу. Проводилася відео зйомка огляду місця події. На місці події ОСОБА_4 вину визнав, опору не чинив. Припинити вилов риби на сітки ОСОБА_4 до приїзду слідчо-оперативнрої групи вони не мали можливості та засобів. Після приїзду слідчо-оперативної групи з гумовим човном, вийшли на воду і ОСОБА_4 витягнув свої сітки з рибою з води. Виловлену рибу не випускали у воду, так як риба мала пошкодження, була порізана сітками, та частина була вже вбита. Вони не мали права відпусткати рибу.
Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_8 повідомив, що працює начальником сектору реагування патрульної поліції ВП №1 м. Світловодськ. Вніч з 21 на 22 березня 2024 року проводився спільний з екологічною інспекцією рейд по виявленню незаконного вилову риби в районі Кременчуцької ГЕС. Поліцейським ОСОБА_9 з інспектором було виявлено незаконний вилов риби, яку здійснював громадянин ОСОБА_4 , який сітками ловив рибу в озері Довге. У ОСОБА_4 було виявлено та вилучено дві сітки, гумовий човен та рибу. На місце події була викликана слідчо-оперативна група. Проводилася відео зйомка.
Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 повідомив, що працює поліцейським сектору реагування патрульної поліції ВП №1 м. Світловодськ. Дійсно вніч з 21 на 22 березня 2024 року проводився спільний з екологічною інспекцією рейд по виявленню незаконного вилову риби в районі Кременчуцької ГЕС. На березі озера Довге біля рятувальної станції м. Світловодська він з інспектором ОСОБА_6 , з допомогою тепловізора виявили незаконний вилов риби, яку здійснював громадянин ОСОБА_4 , який з гумового човна сітками ловив рибу в озері Довге. Вони довго, близько години, спостерігали за рибалкою. Вони почекали рибалку, коли той вийшов на берег, то ним виявився ОСОБА_4 . Він впізнає ОСОБА_4 , як особу, що незаконно ловила рибу сітками. У ОСОБА_4 було виявлено та вилучено дві сітки, гумовий човен та рибу. Припинити та попередити кримінальне правопорушення не було можливості, оскільки не було на той час плавзасобу. На місце події була викликана слідчо-оперативна група. Проводилася відео зйомка. ОСОБА_4 не заперечував що ловив сітками рибу, все визнавав, опору не чинив.
Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_10 повідомив, що дійсно вніч з 21 на 22 березня 2024 року в районі гаражів нижче шлюзу його зупинили поліцейські, та запросили бути понятим під час виявлення незаконного вилову риби. На березі було виявлено рибалку у якого був гумовий човен, а в човні були сітки з рибою. Під час огляду здійснювалося відеозапис. На місці події дійсно був рибалка ОСОБА_11 , який пояснював, що ловив рибу сітками.
Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_12 повідомив, що дійсно вніч з 21 на 22 березня 2024 року коли він їхав додому, його зупинили поліцейські, та запросили бути понятим під час виявлення незаконного вилову риби. На березі було виявлено рибалку у якого був гумовий човен, а в човні були сітки з рибою. Під час огляду здійснювалося відеозапис. На місці події дійсно був рибалка ОСОБА_11 , який пояснював, що ловив рибу сітками. Рибу з сіток діставав ОСОБА_11 .
Крім того, винуватість обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України підтверджується:
Рапортом помічника чергового сектору реагування Світловодського відділення поліції, зареєстрованого до ЄО за №2001 від 21 березня 2024 року про те, що 21 березня 2024 року о 23 годині 04 хв. надійшло повідомлення від начальника ГРПП ВП №1 м. Світловодськ про виявлення незаконного вилову риби на нижньому бєфу території Кременчуцької ГЕС озеро Довге. На місці події виявлено ОСОБА_4 , який здійснював лов риби сітками на плав засобі (а.с.98 том №1).
Результатами огляду місця події, які зафіксовано в протоколі огляду місця події від 21 березня 2024 року проведеного з відеозаписом, та з яких видно, що 21 березня 2024 року в період часу з 23 години 36 хвилин по 00 годин 04 хвилини 22 березня 2024 року на узбережжі озера Довге Кам`янського водосховища річки Дніпро в районі рятувальної станції ДСНС м. Світловодськ, було виявлено ОСОБА_4 у якого було вилучено дві однотипні риболовні сітки довжиною по 50 метрів, висотою по 2,1 метра, з діаметром вічка по 36 мм., гумовий надувний човен без маркувальних написів з двома дерев`яними веслами, а також виловлену рибу: плітка в кількості 106 штук, плоскирка в кількості 5 штук, карась в кількості 25 штук. (а.с.99-103, том №1).
Відеозаписом огляду місця події від 21 березня 2024 року, який переглянуто в судовому засіданні (а.с.103, том №1).
- гумовий надувний човен без розпізнавальних написів, та два дерев`яних весла;
- дві однотипні риболовні сітки зеленого кольору довжиною по 50 метрів, висотою по 2,1 метра, з діаметром вічка по 36 мм;
- виловлена риба таких видів та в наступній кількості: плітка в кількості 106 штук, плоскирка в кількості 5 штук, карась в кількості 25 штук;
які було тимчасово вилучено під час огляду місця події 21 березня 2024 року, які постановами слідчого від 22 березня 2024 року як речові докази приєднано до кримінального провадження, та на які ухвалою слідчого судді від 22 березня 2024 року було накладено арешт (а.с.104-117, том №1).
Розрахунком розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів гр. ОСОБА_4 від 22 березня 2024 року. Розмір матеріальної шкоди становить 213129 (а.с. 123, том №1).
Актом обстеження місця незаконного добування водних біоресурсів в акваторії затоки «Озеро Довге» шлюзового каналу нижнього бєфу греблі Кременчуцької ГЕС річки Дніпро від 21 березня 2024 року, про виявлення під час рейду ОСОБА_4 який здійснював незаконний вилов риби сітками з плавзасобу (а.с.124, том №1).
Результатами судової інженерно-екологічної експертизи, які містяться у Висновку експерта №2930 від 12 квітня 2024 року, відповідно до якого, внаслідок вилову гр. ОСОБА_4 водних біоресурсів (риби) у кількості 136 шт., що мав місце 21 березня 2024 року на озері Довге Кременчуцького водосховища, яке розташоване в Олександрійському районі Кіровоградської області, довкіллю (водному об`єкту) було заподіяно істотну шкоду за ознакою добування великої кількості риби (а.с.143-158, том №1).
Позовною заявою прокурора в інтересах Державної екологічної інспекції України Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська область) до ОСОБА_4 про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища незаконним добуванням (виловом) рибив розмірі 213129 грн. (а.с. 12-42 том №1).
Суд зазначає, що доводи сторони захисту щодо непричетності обвинуваченого до кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, та доводи щодо наявності підстав для визнання недопустимими наданих прокурором доказів, суд перевіряв в ході судового розгляду та визнає їх такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, оскільки такі доводи не знайшли свого підтвердження та спростовуються встановленими дійсними обставинами справи.
Так, перевіряючи доводи та заперечення сторони захисту, суд зазначає, що відповідно до статті 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Відповідно до статті 85 КПК України належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.
Відповідно до статті 86 КПК України доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.
Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.
Відповідно до статті 87 КПК України недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.
Суд зобов`язаний визнати істотними порушеннями прав людини і основоположних свобод, зокрема, такі діяння:
1) здійснення процесуальних дій, які потребують попереднього дозволу суду, без такого дозволу або з порушенням його суттєвих умов;
2) отримання доказів внаслідок катування, жорстокого, нелюдського або такого, що принижує гідність особи, поводження або погрози застосування такого поводження;
3) порушення права особи на захист;
4) отримання показань чи пояснень від особи, яка не була повідомлена про своє право відмовитися від давання показань та не відповідати на запитання, або їх отримання з порушенням цього права;
5) порушення права на перехресний допит;
3. Недопустимими є також докази, що були отримані:
1) з показань свідка, який надалі був визнаний підозрюваним чи обвинуваченим у цьому кримінальному провадженні;
2) після початку кримінального провадження шляхом реалізації органами досудового розслідування чи прокуратури своїх повноважень, не передбачених цим Кодексом, для забезпечення досудового розслідування кримінальних правопорушень;
3) під час виконання ухвали про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи у зв`язку з недопущенням адвоката до цієї слідчої (розшукової) дії. Факт недопущення до участі в обшуку адвокат зобов`язаний довести в суді під час судового провадження;
4) під час виконання ухвали про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи, якщо така ухвала винесена слідчим суддею без проведення повної технічної фіксації засідання.
4. Докази, передбачені цією статтею, повинні визнаватися судом недопустимими під час будь-якого судового розгляду, крім розгляду, якщо вирішується питання про відповідальність за вчинення зазначеного істотного порушення прав та свобод людини, внаслідок якого такі відомості були отримані.
5. В умовах воєнного стану положення цієї статті застосовуються з урахуванням особливостей, визначених статтею 615 цього Кодексу.
Відповідно до статті 89 КПК України суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.
У разі встановлення очевидної недопустимості доказу під час судового розгляду суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу або припинення його дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочате.
Сторони кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право під час судового розгляду подавати клопотання про визнання доказів недопустимими, а також наводити заперечення проти визнання доказів недопустимими.
Суд зазначає, що в судовому засіданні не добуто достатніх підстав, передбачених ст.87 КПК України, для визнання недопустимими доказами Акту розслідування нещасного випадку, висновків судових експертиз.
Суд зазначає, що встановлені обставини справи на підставі вище вказаних доказів спростовують доводи захисника та обвинуваченого, та прямо вказують, що ОСОБА_4 вніч з 21 на 22 березня 2024 року дійсно здійснював незаконний вилов риби в акваторії озера Довге Кам`янського водосховища шлюзового каналу нижнього б`єфу греблі Кременчуцької ГЕС річки Дніпро з допомогою сіток довжиною по 50 метрів та гумового човна, та виловив рибу у зазначеному розмірі.
Суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження.
Відповідно до статті 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.
Виходячи зі змісту вимог статті 370 КПК, відповідно до якої судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим: законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом; обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу; вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.
Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами обвинувачення і захисту допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.
Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.
Крім того, законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням.
Відповідно до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Суд установив причинний зв`язок між діянням, що полягає у незаконному вилові ОСОБА_4 риби і заподіянням істотної шкоди рибному господарству України.
Враховуючи викладене, суд визнає помилковою позицію сторони захисту про недоведеність стороною обвинувачення в діях обвинуваченого ОСОБА_4 складу кримінального правопорушення у виді незаконного зайняття рибним добувним промислом.
Суд зазначає, що під час судового засідання стороною обвинувачення доведено достовірними, належними та допустимими доказами, що обвинувачений ОСОБА_4 вчинив незаконне зайняття рибним добувним промислом що заподіяло істотну шкоду.
Досліджені судом і перелічені у вироку докази є належними і допустимими, оскільки з урахуванням припису положень ст.ст.85, 86 КПК України кожен окремо і у своїй сукупності підтверджують обставини щодо вчинення обвинуваченим злочину, вони є достовірними і отримані у встановленому Кримінально - процесуальним кодексом порядку.
Дослідивши всебічно, повно й неупереджено всі обставини кримінального провадження, проаналізувавши та оцінивши зібрані у справі докази в їх єдності, і сукупності, та у взаємозв`язку, даючи оцінку результатам судового розгляду справи, суд доходить висновку, що зібрані докази є належними, допустимими, достовірними та поза розумним сумнівом достатніми для визнання обвинуваченого ОСОБА_4 винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, а саме, незаконного зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.
Дії обвинуваченого ОСОБА_4 суд кваліфікує за ч.1 ст. 249 КК України, за ознаками незаконного зайняття рибним добувним промислом, чим заподіяно істотну шкоду рибним ресурсам держави.
При призначенні покарання обвинуваченим, суд враховує, що відповідно до ст. 65 КК України, особі, яка вчинила злочин, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових злочинів. Більш суворий вид покарання з числа передбачених за вчинений злочин призначається лише у разі, якщо менш суворий вид покарання буде недостатній для виправлення особи та попередження вчинення нею нових злочинів.
За змістом ст. 50 КК України, покарання є заходом примусу, яке застосовується від імені держави за вироком суду до особи, визнаної винуватою у вчиненні злочину, і полягає в передбаченому законом обмеженні прав і свобод засудженого.
При цьому, відповідно до ч. 2, ч. 3 ст. 50 КК України покарання має на меті не тільки кару, а і виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових злочинів як засудженими, так і іншими особами; покарання не має на меті завдати фізичних страждань або принизити людську гідність.
Відповідно доположень ст.65 КК Українита постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 24.10.2003 року «Про практику призначення судами кримінального покарання», - особі, яка вчинила злочин, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових злочинів; більш суворий вид покарання з числа передбачених за вчинений злочин призначається лише у разі, якщо менш суворий вид покарання буде недостатній для виправлення особи та попередження вчинення нею нових злочинів; у кожному конкретному випадку суди зобов`язані враховувати ступінь тяжкості вчиненого злочину, дані про особу винного, та обставини, які пом`якшують та обтяжують покарання.
У відповідності до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2003 року № 7 «Про практику призначення судами кримінального покарання», - відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 65 КК суди повинні призначати покарання в межах, установлених санкцією статті (санкцією частини статті) Особливої частини КК, що передбачає відповідальність за вчинений злочин. Із урахуванням ступеня тяжкості, обставин цього злочину, його наслідків і даних про особу судам належить обговорювати питання про призначення передбаченого законом більш суворого покарання особам, які вчинили злочини на ґрунті пияцтва, алкоголізму, наркоманії, за наявності рецидиву злочину, у складі організованих груп чи за більш складних форм співучасті (якщо ці обставини не є кваліфікуючими ознаками), і менш суворого - особам, які вперше вчинили злочини, неповнолітнім, жінкам, котрі на час вчинення злочину чи розгляду справи перебували у стані вагітності, інвалідам, особам похилого віку і тим, які щиро розкаялись у вчиненому, активно сприяли розкриттю злочину, відшкодували завдані збитки тощо.
Судом зважується, крім того, на висновки з приводу пропорційності покарання тяжкості правопорушення, висловлені ЄСПЛ в своїх рішеннях, зокрема, у рішеннях по справах Souring v. UK, Shvydka v. Ukraine, Tammer v. Estonia, - за змістом яких захід, що застосовується до порушника має бути пропорційним переслідуваній меті, засудження та покарання порушника не мають бути непропорційними законній меті і підстави, якими керуються національні суди, мають були відповідними і достатніми для виправдання такого втручання.
Вимоги дотримання справедливості при призначенні кримінального покарання закріплені у ст.10 Загальної декларації прав людини 1948 року, ст.14 Міжнародного пакту про цивільні та політичні права 1966 року,ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.
Так, обвинуваченим ОСОБА_4 вчинено умисний кримінальний проступок, він не має судимостей, працює, одружений, має дітей та постійне місце проживання де характеризується посередньо як особа на яку скарг не надходило, не перебуває на обліках у лікаря нарколога та лікаря психіатра.
Пом`якшуючих та обтяжуючих покарання обставин судом не встановлено.
Суд враховує, що прокурор в судових дебатах просив призначити ОСОБА_4 покарання, передбачене ч.1 ст.249 КК України у виді обмеження волі на мінімальний строк, та звільнити його від відбування покарання з випробуванням, встановивши йому іспитовий строк.
Суд враховує, що ОСОБА_4 здійснював незаконний вилов риби у 2023-2024 роках в районі озера Довге шлюзового каналу нижнього б`єфу греблі Кременчуцької ГЕС річки Дніпро Кам`янського водосховища, яке розташоване в Олександрійському районі Кіровоградської області, що підтверджується судовими рішеннями.
Так, постановою Світловодського міськрайонного суду від 15 квітня 2024 року ОСОБА_4 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, а саме, в тому, що він 21 лютого 2024 року на території Кам`янського водосховища озера Довге шлюзового каналу нижнього б`єфу греблі Кременчуцької ГЕС річки Дніпро здійснював протизаконний лов риби забороненим знаряддям лову сіткою з берега, за що на нього накладено адміністративний штраф, а заборонені знаряддя лову сітку ліскову довжиною 50 метрів постановлено конфіскувати.
Постановою Світловодського міськрайонного суду від 18 вересня 2024 року ОСОБА_4 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, а саме, в тому, що він 14 вересня 2023 року на території Кам`янського водосховища в районі Кременчуцької ГЕС м. Світловодськ здійснював незаконний лов риби забороненим знаряддям лову сітками з гумового човна, за що на нього накладено адміністративний штраф, а заборонені знаряддя лову сітки довжиною 40 та 50 метрів і гумовий човен постановлено конфіскувати.
Враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, з урахуванням особи винуватого, відсутність у нього можливості відшкодувати майнову шкоду та нести покарання у вигляді штрафу, суд вважає, що необхідним і достатнім для його виправлення та попередження вчинення нових кримінальних правопорушень, ОСОБА_4 слід призначити покарання, передбачене ч.1 ст.249 КК України у виді обмеження волі на мінімальний строк.
Беручи до уваги характер вчиненого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, ступінь його суспільної небезпеки, суд приходить до висновку, що виправлення ОСОБА_4 та попередження вчинення нових кримінальних правопорушень можливе без ізоляції його від суспільства, і його можливо звільнити від відбування покарання з випробуванням на визначений мінімальний іспитовий строк з покладанням на нього, передбачених ст.76 КК України обов`язків.
Прокурором в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) заявлено цивільний позов про стягнення з обвинуваченого ОСОБА_4 213129 грн. у відшкодування шкоди завданої незаконним рибним добувним промислом. В судовому засіданні обвинувачений цивільний позов не визнав.
При вирішенні цивільного позову суд виходить з такого.
Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа якій завдано збитківу результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Частиною першою статті 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ч.1 ст. 129 КПК України, ухвалюючи обвинувальний вирок, постановляючи ухвалу про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково.
Враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини та виходячи з правил, закріплених ст. 1166 ЦК України, суд приходить висновку про наявність підстав для задоволення позову та стягнення на користь держави з винуватого у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_4 213129 грн. у відшкодування спричиненої майнової шкоди.
Долю речових доказів суд вирішує керуючись правилами ч. 9 ст. 100 КПК України.
Відповідно до ч.2 ст. 124 КПК України, суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта в сумі 9466 грн. за проведення судової інженерно-екологічної експертизи.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 100, 124, 368, 374 КПК України, суд, -
ОСОБА_4 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, на підставі якої призначити йому покарання у виді 1 (одного) року обмеження волі.
На підставі ст.75 КК України ОСОБА_4 звільнити від відбування покарання з випробуванням, встановивши йому іспитовий строк на 1 (один) рік.
В силу п.п. 1, 2 ч.1 ст. 76 КК України на ОСОБА_4 покласти такі обов`язки:
- періодично з`являтись для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;
- повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави судові витрати за проведення експертизи в сумі 9466 грн.
Відповідно до ст.96-1, 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію - конфіскувати в дохід держави предмет, знаряддя і засоби вчинення кримінального правопорушення: - свіжовиловлену рибу таких видів: плітка в кількості 106 штук, плоскирка в кількості 5 штук, карась в кількості 25 штук, яку передано до ТОВ РПА «Андрусівська»; - Дві однотипні риболовні сітки довжиною по 50 м, висотою по 2,1 м, з діаметром вічка по 36 мм, гумовий надувний човен без маркувальних написів з двома дерев`яними веслами, які передано до камери зберігання речових доказів ВП №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області.
Цивільний позов прокурора в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська область) про стягнення з ОСОБА_4 на користь держави заподіяну шкоду внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища незаконним добуванням (виловом) риби, - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави заподіяну шкоду внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища незаконним добуванням (виловом) риби в розмірі 213129 грн.
Вирок може бути оскаржений до Кропивницького апеляційного суду через Світловодський міськрайонний суд упродовж 30 днів з дня його проголошення, а засудженим у той же строк з дня отримання копії вироку.

Вирок суду набирає законної сили після спливу 30 днів з дня його проголошення, у разі якщо учасниками судового провадження не буде подано апеляційних скарг. У разі подання апеляційних скарг, вирок суду набирає законної сили після ухвалення апеляційним судом рішення.

Копія вироку після його проголошення негайно вручається обвинуваченому та прокурору. Копія вироку не пізніше наступного дня після ухвалення надсилається учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні.

Суддя Світловодського

міськрайонного суду ОСОБА_1

Згідно з оригіналом