Провадження № 1-кс/643/2403/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.12.2024 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000951 від 22.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,-

установив:

З представлених суду матеріалів убачається, що сектором дізнання ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000951 від 22.11.2024 за ч. 1 ст. 125 КК України, яким встановлено, що 21.11.2024 приблизно о 12:00 у квартирі АДРЕСА_1 невстановлена особа завдала ОСОБА_4 тілесні ушкодження.

03.12.2024 під час огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, ОСОБА_5 видала кухонний ніж з пластиковою чорною рукояткою довжиною 13 см та довжиною леза 19 см.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого під час огляду місця події, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Разом з клопотанням про арешт майна прокурором додано клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, в якому останній посилається на те, що строк подання до суду клопотання закінчувався у вихідний день 14.12.2024 та подати клопотання у робочий час суду 13.12.2024 не виявилось можливим, просить поновити строк на подачу клопотання про арешт майна.

До клопотання прокурором додано заяву про підтримання клопотання та проведення судового засідання без її участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, встановив таке: з доданих до клопотання документів убачається, що уперше клопотання надійшло до суду 09.12.2024, подано на поштове відділення 03.12.2024. Ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 10.12.2024 клопотання про арешт майна повернуто прокурору для усунення недоліків, строк для усунення недоліків 72 години з часу отримання ухвали. Копія ухвали отримана в суді представником ХРУП № 2 11.12.2024.

Закінчення 72 годин припало на вихідний день - на суботу 14.12.2024, що вочевидь унеможливило підготовку прокурором документів для подання до суду. Клопотання надійшло у понеділок 16.12.2024, отже пропуск строку є незначним.

Ураховуючи викладене, суд вважає клопотання прокурора про поновлення пропущеного строку обґрунтованим, а причини пропуску строку, вказані у клопотанні, поважними, тому враховуючи приписи ч. 1 ст. 117 КПК України, поновлює строк на подачу клопотання про арешт майна.

Розглянувши клопотання про арешт майна та додані до нього документи, слідчий суддя встановив таке: за повідомленням про злочин до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області щодо спричинення легких тілесних ушкоджень внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 1 ст. 125 КК України.

Згідно з копією протоколу огляду місця події від 03.12.2024, у період часу з 11:00 до 11:20 за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, ОСОБА_5 видала кухонний ніж з пластиковою чорною рукояткою довжиною 13 см та довжиною леза 19 см.

Постановою дізнавача від 03.12.2024 предмет, схожий на ніж, визнано речовим доказом.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлений та вилучений під час проведення огляду місця події ніж є речовим доказом у даному кримінальному провадженні та безпосереднім знаряддям вчинення кримінального правопорушення, містить на собі сліди його вчинення.

Таким чином, ураховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 117, 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання прокурора про поновлення пропущеного процесуального строку задовольнити.

Поновити прокурору строк звернення до слідчого судді з клопотання про арешт майна.

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події 03.12.2024 за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, а саме: кухонний ніж з пластиковою чорною рукояткою довжиною 13 см та довжиною леза 19 см, шляхом заборони користування, відчуження і розпорядження вказаним майном.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1