ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3354/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" грудня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

захисник ОСОБА_3 ,

обвинувачений ОСОБА_4 ,

розглянувши заяву обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 185 КК України,

встановив:

Історія судового провадження

У провадженні судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за № 0004436 від 04 жовтня 2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 185 КК України.

11 вересня 2024 року обвинуваченим ОСОБА_4 заявлено відвід судді ОСОБА_5 у зазначеному кримінальному провадженні.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 листопада 2024 року у провадження судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 передано заяву обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_5 .

Вимоги заявленого відводу

Обвинувачений ОСОБА_4 у заяві про відвід зазначає про існування обставин, які викликають у нього обґрунтовані сумніви в неупередженості судді. Такими обставинами, на думку обвинуваченого є те, що суддя ОСОБА_5 під час проведення підготовчих дій не повернула обвинувальний акт прокурору не перевіривши його на відповідність вимогам ст. 291 КПК України, через що була постановлене незаконне судове рішення. Також звертав увагу, що суддя порушила вимоги КПК України, присягу судді, право на захист, яке проявлялось у тому, що вирішення питання щодо продовження строку дії запобіжного заходу відбувалось без клопотання прокурора, тобто з власної ініціативи суду та відбулось без участі захисника, перекладача та прокурора, чим, на переконання ОСОБА_4 , позбавило його процесуальних прав. Окрім цього, головуючою у цій справі всупереч вимогам КПК України, було незаконного видалено його із зали судових засідань на весь розгляд кримінального провадження, водночас у матеріалах справи відсутнє судове рішення з приводу вирішення цього питання. При цьому наголосив, що надалі у судове засідання його суддя так і не повернула, що позбавляє його можливості відстоювати свою процесуальну позицію та реалізовувати права як обвинуваченого. Переконаний, що це було здійнене суддею аби якнайшвидше засудити його, позаяк остання виконує вказівки свого чоловіка та своїх знайомих з органів прокуратури, які горять бажанням безпідставно кинути його за грати. Далі зазначав, що головуюча незаконно визначала завищену суму заставу при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме 450 прожиткових мінімумів доходів громадян, що у декілька разів більша за встановлений у КПК України розмір. Вважає, що суддя намвисно не задовольнила клопотання його захисників про витребування матеріалів і виклик та допит свідків щодо власності квартири, які могли вказати про належність майна, цінностей, коштів та/або зброї чи про їх відсутність. Викладене, на переконання ОСОБА_4 , було зроблено щоби прикрити кримінальні правопорушення з боку ОСОБА_6 та ОСОБА_7 і що найважливше, з метою його незаконного засудження. Особливу увагу ацкентував на тому, що чоловік головуючої працював у Генеральній прокуратурі України та особисто знайомий із потерпілим ОСОБА_8 , який до того ж є працівником прокуратури і тому, через своїх колег може впливати на суддю. Підсумовуючи вказав, що всі 3 справи стосовно нього здійснюються однією і тією ж суддею, яка так само особисто зацікавлена у його триманні під вартою та подальшому засудженні, що безумовно схвалюється членами її сім`ї та знайомими.

Наведене, на переконання обвинуваченого ОСОБА_4 свідчить про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_5 , а тому є необхідність відвести її від розгляду вказаного кримінального провадження.

Позиції учасників, які брали участь у розгляді заяви

Під час судового засідання ОСОБА_4 вважав свою заяву цілком обґрунтованою та просив суд її задовольнити із підстав які у ній викладені, наполягав на відведені судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження стосовно нього. Також обвинувачений впродовж всього судового засідання наполягав на обґрунтованості його тверджень, посилався на окремі факти, надавав роз`яснення щодо певних подій та поведінки головуючої, вдаючись до подробиць. Він також переконливо стверджував, що суддя особисто зацікавлена у розгляді кримінального провадження стосовно нього із подальшим винесенням обвинувального вироку.

У судовому засіданні брав участь захисник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 , який просив задовольнити заявлений відвід. Вказав, що сторона захисту переконана в упередженості судді, оскільки чоловік головуючої перебував у безпосередньому підпорядкуванні ОСОБА_8 , який є потерпілим у іншому кримінальному провадженні. В іншому наголошував, що суддею був визначений незаконний розмір застави у цьому кримінальному провадженні, що говорить про особисту зацікавленність головуючої для перебування ОСОБА_4 під вартою. При цьому вирішення питання щодо продовження терміну дії запобіжного заходу відбувалось з грубим порушенням норм КПК України, адже з боку представника сторони обвинувачення не було заявлене клопотання у письмовому вигляді, що водночас не перешкодило судді дійти висновку для його задоволення. Усе вказане свідчить про упереджність головуючої, а відтак її слід відвести від розгляду цього кримінального провадження.

У судове засідання призначене на 05 грудня 2024 року, прокурор ОСОБА_9 не з`явився, втім відповідно до положень ст. 81 КПК України, неявка учасників в судове засідання не є перешкодою для розгляду заяви про відвід.

Мотиви суду

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений статтями 75, 76 КПК України.

Так, зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні якщо він/вона особисто, його/її близькі родичі чи члени сім`ї заінтересовані в результатах провадження та за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його/її неупередженості (п. 4 ч.1 ст.75 КПК України).

Саме на ці законодавчі підстави послався обвинувачений ОСОБА_4 у заяві про відвід судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_5 .

Частини 1, 2 ст. 80 КПК України передбачають, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Крім того, поняття «неупередженості» є оціночним та може включати суб`єктивні та об`єктивні компоненти. Так, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у кримінальному провадженні. Це є суб`єктивним компонентом поняття «неупередженості».

Об`єктивна неупередженість, на думку суду, полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано суддею, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Дослідивши матеріали справи суд встановив, що з боку обвинуваченого ОСОБА_4 відводи головуючому судді є непоодинокими у цьому кримінальному провадженні, при цьому ті обставини, якими обвинувачений мотивує відвід, були відомі йому задовго до заявлення відводу, що свідчить про недотримання вимог ч. 4 ст. 80 КПК України в цій частині.

Так, обвинувачений і його захисник зазначаючи про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_5 посилаються на те, що головуючою у межах цього кримінального провадження за результатами розгляду клопотань сторони обвинувачення постановлялись незаконні ухвали про продовження строку дії запобіжного заходу, видалення обвинуваченого із зали судових засідань, а також відмовлено стороні захисту у задоволенні клопотань про повернення обвинувального акта, витребування окремих матеріалів, допиту свідків, що на їх переконання, не відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства України.

Разом з цим, відповідні доводи фактично зводяться до незгоди сторони захисту із судовими рішеннями судді ОСОБА_5 , що само по собі не може бути підставою для її відводу.

Суд звертає увагу, що саме лише припущення щодо можливого порушення суддею норм процесуального права щодо встановлених вимог до змісту наведених судових рішень у кримінальному провадженні не можуть бути підставою для її відводу від подальшого розгляду у цьому ж кримінальному провадженні, адже відповідні порушення у разі їх наявності усуваються за наслідками перегляду судового рішення в апеляційному (що і відбулось у питанні щодо зменшення розміру застави з 450 до 80 н.м.д.п.о.) та касаційному порядку.

До того ж, у випадку порушення суддею вимог чинного законодавства України під час розгляду справи особа має право звернутися з відповідною скаргою до Вищої ради правосуддя, яка наділена повноваженнями здійснювати дисциплінарне провадження щодо судді у порядку, визначеному законом.

Крім того, зазначаючи про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, учасники, які брали участь у судовому засіданні також посилаються на те, що суддя ОСОБА_5 приховала той факт, що її чоловік перебував у безпосередньому підпорядкуванні ОСОБА_8 , який є потерпілим у іншому кримінальному провадженні. Зазначене, на думку сторони захисту, може свідчити про залежність судді від ОСОБА_8 , при цьому, потерпілий очевидно зацікавлений у переслідуванні ОСОБА_4 , а отже, враховуючи непрямий зв`язок судді із потерпілим, вбачається наявність підстав стверджувати про упередженість судді під час розгляду кримінального провадження.

У той самий час, до заяви не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження вказаних обставин. При цьому обвинуваченим ОСОБА_4 не надано до заяви доказів на підтвердження того, що суддя ОСОБА_5 приховала відповідні відомості. У судовому засіданні захисник також не довів існування повідомлених ним обставин.

До того ж слід вказати, що кримінальне провадження від розгляду якого обвинувачений просить відвести суддю розглядається з потерпілим ОСОБА_6 , а не стосовно особи, який, на думку обвинуваченого, може впливати на суддю через її чоловіка, а тому доводи щодо упередженості судді з цих підстав під час розгляду згаданого кримінального провадження стосовно судді ОСОБА_5 взагалі не можуть братися до уваги.

Так, статтею 75 КПК України закріплено підстави для відводу судді, й ці підстави є вичерпними.

Натомість, до вказаних підстав не входять ті обставини, на які посилається обвинувачений ОСОБА_4 у заяві про відвід судді.

На підставі викладеного, оскільки заявлений відвід судді ОСОБА_5 не містить викладу обставин, підтвердженими відповідними доказами, які б свідчили про наявність підстав, передбачених ст. 75 КПК України, та обґрунтованих доводів про її упередженість, суд вважає, що у задоволенні заяви про відвід необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 185 КК України, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1