ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 645/2127/23 Головуючи І інст.: ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/818/628/25 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

03 січня 2025 року Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду ОСОБА_2 , перевіривши на відповідність вимогам ст. 396 КПК України апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_3 на ухвалу Фрунзенського районного суду м. Харкова від 18 грудня 2024 року про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 ,-

у с т а н о в и в :

Вказаною ухвалоюпродовжено відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів, тобто до 15 лютого 2025 року включно.

Строк дії ухвали встановлено до 15.02.2025 року включно.

Роз`яснено, що обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу, сума якої визначна в ухвалі суду від 10.03.2023 (справа № 645/838/23, провадження № 1-кс/645/254/23), у розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб - 214 720 грн, до спливу терміну тримання під вартою ОСОБА_3 . При внесенні якої звільнити ОСОБА_3 з-під варти та покласти наступні обов`язки: не залишати місце свого проживання без дозволу суду, з`являтися за першою вимогою до суду.

На вищевказану ухвалу обвинувачений ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам чинного КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

У Рішеннях Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року № 10-рп/99 та від 14 липня 2021 року№ 1-р/2021 зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Також ч. 5 ст. 10, п. 4 ч. 1 ст. 92 Основного Закону України регламентовано, що застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається виключно законами України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року № 2704-VIII єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова, а у ч. 6 ст. 13 цього Закону вказано, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом. Частинами 1, 2 ст. 14 передбачено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

При цьому за змістом ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

Частиною першої ст. 29 КПК також передбачено, що кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона в судовому провадженні та суд складають процесуальні документи державною мовою.

Тобто згідно з Конституцією України, КПК і зазначеними законами України органи досудового розслідування, прокуратура та суд як державні органи, а також їх посадові особи при здійсненні своїх повноважень і в інших публічних сферах суспільного життя, зобов`язані використовувати лише державну мову. Це також стосується і прийняття до розгляду документів, складених лише українською мовою.

Викладене узгоджується, зокрема, із Рішенням Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року № 8-рп/2008, відповідно до якого види судочинства (конституційне, адміністративне, господарське, кримінальне та цивільне) є процесуальними формами правосуддя та охоплюють порядок звернення до суду, процедуру розгляду судом справи та ухвалення судового рішення.

Однак, передбачена чинним законодавством України вимога щодо подання документів (у тому числі апеляційних і касаційних скарг) українською мовою не є перешкодою у доступі до правосуддя та не звужує права учасників провадження за мовною ознакою, оскільки процесуальним законодавством гарантовано право учасників провадження щодо користування ними в судовому процесі рідною мовою або мовою, якою вони володіють.

Так, процесуальним законодавством України, а саме п. 18 ч. 3 ст. 42 КПК, передбачено, що підозрюваний, обвинувачений має право користуватися рідною мовою, отримувати копії процесуальних документів рідною або іншою мовою, якою він володіє, та, в разі необхідності, користуватися послугами перекладача за рахунок держави. Засуджений має права обвинуваченого, передбачені ст. 42 цього Кодексу, в обсязі, необхідному для його захисту на відповідній стадії судового провадження (ч. 3 ст. 43 КПК).

Особи, які не володіють мовою судочинства, можуть скористатися послугами перекладача для перекладу своїх скарг, клопотань, інших процесуальних документів, зокрема й з метою забезпечення можливості проведення з`ясування судом наявності в особи, яка звертається з апеляційною чи касаційною скаргою, прав і підстав для цього.

У разі, якщо апеляційна скарга складена не українською мовою, апеляційний суд, вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження чи призначення судового засідання щодо розгляду скарги, поданої у порядку статей 395,396 КПК України, не зобов`язаний самостійно залучати перекладача у провадженні для перекладу поданої на його розгляд апеляційної скарги.

Згідно з ч.1 ст. 399 КПК України, суддя-доповідач, встановивши, що апеляційну скаргу на вирок чи ухвалу суду першої інстанції подано без додержання вимог, передбачених ст.396 КПК України, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки апеляційної скарги та встановлюється достатній строк для їх усунення.

Враховуючи викладене, вважаю, що апеляційну скаргу слід залишити без руху та встановити строк у 5 днів з дня отримання копії ухвали для усунення вищезазначених недоліків апеляційної скарги.

Звертаю увагу апелянта, що недоліки апеляційної скарги, які пов`язані з мовним питанням можуть бути усунуті шляхом подання нової редакції апеляційної скарги державною мовою.

Одночасно вважаю за необхідне роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений 5-ти денний строк, апеляційна скарга буде повернута апелянту у відповідності до п.1 ч.3 ст. 399 КПК України.

На підставі викладеного, вважаю за необхідне апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_3 залишити без руху з наданням йому достатнього строку для усунення її недоліків, зазначених в ухвалі.

Керуючись ст. 396, ч.1 ст.399 КПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_3 на ухвалу Фрунзенського районного суду м. Харкова від 18 грудня 2024 рокупро продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 залишити без руху.

Встановити обвинуваченому ОСОБА_3 строк п`ять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення вищевказаних недоліків апеляційної скарги і подачі її безпосередньо до Харківського апеляційного суду та роз`яснити, що якщо ці недоліки не будуть усунені в установлений строк, скарга буде повернута апелянту у відповідності до п.1 ч.3 ст. 399 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_4