Провадження №: 1-кп/336/733/2025
Ухвала

іменем України

20 січня 2025 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 в режимі відеоконференції з приміщення СІЗО,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши кримінальне провадження № 0006537 від 16.09.2024 відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживав за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді суду перебуває вказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні захисник заявив клопотання про призначення первинної амбулаторної психіатричної експертизи відносно обвинуваченого.

В обґрунтування клопотання зазначив, що підзахисний повідомляв йому про отримання внаслідок ДТП важкої травми голови з ушкодженням мозку, внаслідок чого ОСОБА_4 має певні вади здоров`я, зокрема епілептичні напади. Будь-яких медичних документів при собі обвинувачений з цього приводу не має, місця лікування повідомити не зміг, бо не пам`ятає через давність події. Також ОСОБА_4 мав травму голови під час несення служби в ЗСУ внаслідок одного з таких епілептичних нападів. Підзахисний повідомив про відсутність в нього близьких родичів окрім сестри. На адресу сестри було направлено листа з метою з`ясування наявності медичної історії захворювання підзахисного та в яких лікарнях він проходив лікування з приводу травми голови. Однак, за вказаною ОСОБА_4 адресою листа ніхто не отримав та листа повернуто відправнику. Тож, отримати інформацію про стан здоров`я ОСОБА_4 на підставі медичних документів (виписних епікризів) не є можливим. Під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України стороні захисту було надано Довідку військово-лікарської комісії від 02.10.2024 року №8113. Відповідно до вказаної Довідки ВЛК, ОСОБА_4 встановлено діагноз: «Легкий когнітивний розлад внаслідок епілепсії. Симптоматична епілепсія з рідкими епінападами без порушення психіки. Змішана дисциркуляторна енцефалопатія І ст. у вигляді цефалгічного, вестибуло-атактичного синдромів... придатний до служби у військових частинах забезпечення...». Під час судового розгляду ОСОБА_4 почав проявляти ознаки порушення сприйняття, мислення, емоцій, інтелекту, пам`яті тощо, що виражається в невизначеності та непередбачуваної змінності його позиції щодо захисту, невідповідності наданих відповідей питанням, поставлених судом та нерозумінні процесів, що відбуваються під час судового засідання. В той же час, ОСОБА_4 повідомив про погіршення стану здоров`я.

Прокурор не заперечував проти клопотання, обвинувачений не зміг висловити свою позицію.

Згідно із ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, зокрема для визначення психічного стану обвинуваченого за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності.

Відповідно до ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані залучити експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними. Такими обставинами, зокрема, є наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання.

Обов`язок звернення до експерта для проведення експертизи щодо визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності, встановлений і ч. 2 ст. 242 КПК України.

Під час досудового розслідування кримінального провадження, психіатрична експертиза не проводилась.

Враховуючи, що для з`ясування обставин, що мають істотне значення у кримінальному провадженні, необхідні спеціальні знання, суд вважає за необхідне призначити проведення первинної амбулаторної судово-психіатричної експертизи відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , проведення якої доручити експертам Запорізької філії судових експертиз державної установи «Інституту судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України».

Також в судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Обвинувачений не зміг висловити свою думку щодо клопотання прокурора. Захисник, з огляду на стан здоров`я обвинуваченого, поклався на розсуд суду.

Відповідно до положень ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, переліченим у вказаній статті.

В силу ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Виходячи із змісту ч.ч. 3-5 ст. 199 КПК України при продовженні строку дії запобіжного заходу мають бути встановлені достатні підстави вважати, що існує хоча б один з передбачених ст. 177 КПК України ризиків, на які вказує прокурор, чи може запобігти існуючим ризикам застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу.

Як вбачається із змісту ухвали слідчого судді, суддя, обираючи запобіжний захід, визнав доведеними наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України, а також існування ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, переховування від слідства та суду, незаконного тиску на свідків у кримінальному провадженні, вчинення нового військового кримінального правопорушення та недостатність більш м`яких заходів для їх запобігання.

З огляду на стадію кримінального провадження, суд не може давати власну оцінку обґрунтованості підозри чи вагомості доказів, а тому, оцінюючи клопотання прокурора, бере лише до уваги той факт, що в передбаченому законом порядку судом, встановленим законом (слідчим суддею на стадії досудового розслідування) були зроблені відповідні висновки щодо наявності обґрунтованої підозри та вагомості доказів, достатніх для обрання запобіжного заходу, оскільки такі категорії, на відміну від ризиків, є незмінними протягом всього строку розгляду кримінального провадження.

Отже, на стадії судового розгляду підлягає встановленню існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого та можливість запобігання ризикам у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу

На теперішній час рівень раніше встановлених ризиків не зменшився, і сторонами кримінального провадження не приведено будь-яких фактичних обставин, які б свідчили про протилежне, а тому лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави зможе запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

За наведеного суд вважає, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого підлягає задоволенню.

Одночасно суд роз`яснює обвинуваченому, що відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України він або будь-яка інша особа може внести заставу у розмірі, визначеному ухвалою слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 30.10.2024.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 242, 331, 392, 395, 509 КПК України суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 на 60 (шістдесят) днів, тобто до 20 березня 2025 року включно.

Клопотання захисника задовольнити.

Призначити первинну амбулаторну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам Запорізької філії судових експертиз державної установи «Інституту судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України».

На вирішення експерта (експертів) поставити наступні питання:

1. Чи страждав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час вчинення інкримінованих йому діянь будь-яким психічним захворюваннями, яке могло позбавити його можливості усвідомлювати свої дії та керувати ними?

2. Чи знаходився ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в момент скоєння інкримінованого йому кримінального правопорушення у тимчасово-хворобливому стані та чи міг він усвідомлювати свої дії та керувати ними?

3. Чи страждає ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на даний час яким-небудь психічним захворюванням чи знаходиться у тимчасово-хворобливому стані? Якщо так, то яким саме? Чи може він усвідомлювати свої дії та керувати ними?

4. Чи знаходиться ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосування примусових заходів медичного характеру?

Попередити експерта (експертів) про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок експерта та відмову експерта без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків у суді чи під час провадження судового слідства.

Строк проведення експертизи встановити 30 діб з моменту отримання всіх відповідних матеріалів. Залежно від ступеня складності експертизи, обсягу її об`єктів, поданих на дослідження та необхідності отримання додаткових матеріалів, цей термін може бути продовжений за узгодженням з Шевченківським районним судом м. Запоріжжя.

Для проведення експертизи до Запорізької філії судових експертиз державної установи «Інституту судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» направити копію обвинувального акту, копію довідки військово-лікарської комісії від 02.10.2024 року №8113.

Уповноваженим особам Державної установи «Запорізький слідчий ізолятор» забезпечити доставку обвинуваченого ОСОБА_4 до Запорізької філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я» для проведення амбулаторної судової психіатричної експертизи.

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1