справа № 208/803/25
№ провадження 1-кс/208/369/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2025 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м.Дніпродзержинськ Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря: ОСОБА_2 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду №7 м. Кам`янське клопотання старшого слідчого СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за №0000041 від 09.01.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшло вказане клопотання.

Клопотання мотивовано тим, що в провадженні СВ Кам`янського РУП знаходиться кримінальне провадження №0000041, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

13.12.2024 приблизно о 14.00 год. невідома особа перебуваючи в приміщенні кв. АДРЕСА_1 , шляхом вільного доступу, таємно викрала майно належне ОСОБА_5 , а саме мобільний телефон «Umidigi A7 Pro 4GB RAM 64GB ROM», синього кольору, IMEI: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , тим самим спричинивши. ОСОБА_5 майнову шкоду.

17.01.2025 свідок ОСОБА_6 добровільно для огляду та вилучення надав мобільний телефон «Umidigi A7 Pro», IMEI: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , який після проведення огляду було поміщено до спец-пакету № ІСR0223271.

Враховуючи вищевикладене, слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене в ході огляду майно.

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, однак надали до суду заяви, в яких просить розгляд клопотання проводити за їх відсутності.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, до суду подав заяву, згідно якої просить розгляд клопотання проводити за його відсутності, не заперечує проти задоволення клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксація судового засідання технічними засобами не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, вважає, що клопотання підлягає задоволенню за такими підставами.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому

пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Так, враховуючи наведені вище положення КПК України, вбачається, що,

вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у кожному випадку розгляду відповідного клопотання слідчий суддя зобов`язаний: сумлінно і принципово здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, діяти у межах і відповідно до вимог закону; перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, з`ясовувати можливість досягнення мети, на яку посилається автор клопотання, без застосування цих заходів.

Як встановлено в ході судового розгляду клопотання, 17.01.2025 свідок ОСОБА_6 добровільно для огляду та вилучення надав мобільний телефон «Umidigi A7 Pro», IMEI: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , який після проведення огляду було поміщено до спец-пакету № ІСR0223271

Крім того, постановою слідчого від 17.01.2025 вказаний мобільний телефон було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Отже, наявні достатні підстави вважати, що вказане вище майно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, оскільки воно може бути як знаряддям вчинення кримінального правопорушення, так і зберегти на собі його сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На підставі вищевикладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність задоволення клопотання та накладення арешту зазначене у клопотанні майно.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за №0000041 від 09.01.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «Umidigi A7 Pro», IMEI: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , добровільно наданий для огляду та вилучення свідком ОСОБА_6 .

Позбавити потерпілого ОСОБА_5 права на відчуження, розпорядження, залишивши право на користування зазначеним майном.

Місце зберігання речового доказу визначити за відповідним рішенням слідчого.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1