Справа № 645/1084/25
Провадження № 1-кс/645/238/25
У Х В А Л А

іменем України

20 лютого 2025 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного Управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000209 від 18.02.2025

за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлоград Дніпропетровської обл., громадянина України, із середньою спеціальною освітою, неодруженого, фактично проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , має на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше неодноразово засудженого,

встановив:

Слідчий слідчого відділення відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного Управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000209 від 18.02.2025 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, в якому просить суд застосувати щодо підозрюваногоОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», на 60 днів.

В обґрунтування клопотання зазначив, що 17.02.2025 близько 02:00 год. невстановлені особи незаконно проникли до житлового будинку, розташованого за адресою АДРЕСА_2 , де здійснили крадіжку особистих речей ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , чим спричинили матеріальну шкоду останньому (ІТС ІПНП 2988 від 17.02.2025) 10:30 годині за адресою: м. Харків, Автострадна Набережна, 11, уповноваженою службовою особою відділення відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області,на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, затримано підозрюваного у вчиненні злочину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 18.02.2025 СВ ВП № 2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області вищевказані відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000209 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 17.02.2025, приблизно о 02 годині 20 хвилин, більш точного часу в ході досудового слідства не встановлено, в період дії в Україні воєнного стану, який було введено 24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим», строк якого продовжено з 05 години 30 хвилин 8 лютого 2025 року на 90 днів відповідно до Указу Президента № 26/2025 від 14.01.2025, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану» прийшли до житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , де у них виник прямий умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна поєднаному з проникненням у житло, за попередньою змовою групою осіб. Так, ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою разом з ОСОБА_9 , повторно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, переслідуючи корисливий мотив, спрямований на незаконне збагачення за рахунок чужого майна, шляхом підбору ключа замка вхідних дверей незаконно проникли до житлового будинку, розташованого за вищевказаною адресою, де незаконно заволоділи ноутбуком ASUS моделі P50IJ, серійний номер 13GNVK10MO5X-S, без батареї живлення, без клавіші «», сумкою дорожньою зі штучної шкіри коричневого кольору з ручками чорного кольору та двома застібками (одна бокова, друга основний відсік), мультиваркою ТМ «Redmond» моделі «RMC-M4525» S/N: 743, двома іконами в дерев`яних рамках, м`ясорубкою електричною в корпусі червоного кольору ТМ «Elbee» моделі «17406», мультимедійною акустичною системою ТМ «F&D» моделі «R215» в корпусі коричневого кольору та з наліпкою «UA» синьо-жовтого забарвлення, акустичною системою ТМ «SVEN» моделі «PS-750 Black» S/N: SV2110AT17894, комбопідсилювачем ТМ «Cort» моделі «MX15R» S/N: IA071000133. Після цього, ОСОБА_5 та ОСОБА_9 з викраденим майном з місця вчинення злочину пішли, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим спричинили потерпілому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 матеріальну шкоду.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала у повному обсязі та просила його задовольнити у повному обсязі, надала суду пояснення аналогічні викладеним у клопотанні, підтвердила наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора, просили обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані до суду матеріали та докази в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, клопотання сторони захисту про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судовим розглядом встановлено, що слідчим відділенням відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного Управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000209 від 18.02.2025 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у зв`язку з тим, що17.02.2025 близько 02:00 год. невстановлені особи незаконно проникли до житлового будинку, розташованого за адресою АДРЕСА_2 , де здійснили крадіжку особистих речей ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , чим спричинили матеріальну шкоду останньому (ІТС ІПНП 2988 від 17.02.2025)

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні інкримінованого йому кримінального правопорушенняпідтверджується наступними доказами:

- показаннями потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 про те, з 11.02.2025 у зв`язку зі військовою службою останній не перебував вдома. При цьому, вдома у нього встановлено камери відеоспостереження з датчиками руху та дистанційним доступом до перегляду камер спостереження. Так, 17.02.2025 потерпілий перебував на бойовій позиції. Там, зі слів останнього, наявна станція зв`язку типу «Starlink» і наявний доступ до інтернету. Близько 10:00 год. він вирішив за допомогою телефону переглянути камери відеоспостереження, в ході чого виявив, що 17.02.2025 близько 02:00 год. два раніше невідомі йому чоловіки за допомогою невстановленого предмету проникли до його житла за адресою АДРЕСА_2 . Відеокамери, які знаходяться даному будинку, також фіксують звук. Продивившись відеозаписи, потерпілий зрозумів, що ці чоловіки скоріше за все, раніше судимі. Після того, як він виявив дану подію, він поїхав додому, щоб встановити перелік речей, які були викрадені. По приїзду додому я виявив, що одна з камер, яка була встановлена у вітальні зникла, залишився лише блок живлення. Так, з мого будинку було викрадено: акустична система SVEN моделі PS-750 Black S/N: SV2110AT17894, яку було придбано 28.04.2023, яка була у справному та робочому стані, без пошкоджень; ноутбук «HP», точну модель та серійний номер на даний момент вказати не можу, був придбаний приблизно у 2011 році, мав пошкодження у вигляді відсутньої клавіші «», був відсутній акумулятор, без блока живлення, задня панель була без болтів, утримувалась в пазах; комбопідсилювач Cort MX15R S/N: IA071000133, був придбаний у 2023 році, б/в, був без пошкоджень, у повністю робочому стані; м`ясорубку електричну в корпусі червоного кольору ТМ «Elbee» моделі «17406», була викрадена без верхньої чаші (для зручності користування та поміщення неподрібнених продуктів), на лівій стороні м`ясорубки наявна панель керування; сумку дорожню зі штучної шкіри, коричневого кольору, з ручками чорного кольору на двох застібках, а саме: одна застібка - бокова, друга для основного відсіку, всередині дно та бокові поверхні виконані з полімерної тканини темно-коричневого кольору, на дні наявні сліди використання у вигляді потертостей; мультиварку Redmond, чорного кольору, серійний номер: 743 була придбана у 2019 році, була зі слідами використання у вигляді крапель жиру, нашарувань пилу тощо; акустичну систему «F&D» моделі «R215», яка складаться з двох сабвуферів активного типу в дерев`яному корпусі коричневого кольору та одного сабвуферу пасивного типу, в дерев`яному корпусі чорного кольору, на одному з сабвуферів є наліпка «UA» на синьо-жовтому тлі; мікрофон Phillips, дротовий, динамічний, точну модель вказати не можу; дві православні ікони в рамці з дерева чорного кольору, ікони зроблені з позолотою, на першій зображено Ісуса Христа, на другій Матір Божу з Ісусом у вигляді немовляти, обидві ікони були придбані близько 30-ти років тому. Також, зі слів потерпілого, було викрадено й інші речі, однак через брак часу він не може вказати що саме було викрадено, та надати точні характеристики викраденого майна. Окрім цього, потерпілим було надано оптичний носій інформації формату MicroSD 32 GB з відеокамери спостереження будинку за адресою м. Харків, вул. Немишлянська, 49, на якій містяться відеозаписи події кримінального правопорушення;

- протоколом огляду від 18.02.2025, в ході якого оглянуто частину відеозаписів з камер відеоспостереження будинку за адресою АДРЕСА_2 за 17.02.2025. В ході огляду виявлено двох чоловіків, які обшукують житло, розмовляють між собою та складають речі до невстановленого фрагменту тканини, після чого з даними речами виходять з приміщення будинку;

- протоколом затримання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в ході якого здійснено особистий обшук останнього, за результатами якого виявлено та вилучено: 1. Мультиварка Redmond RMC-M4525 S/N: 743 до сейф-пакету НПУ № SUD4022743 2. Ікону дерев`яну до сейф-пакету №0001627; 3. Ікону дерев`яну до сейф-пакету №0001628; 4. М`ясорубку електричну в корпусі червоного кольору ТМ Elbee моделі 17406 до полімерного мішку та опечатано біркою НПУ-3204237; 5. Мультимедійну акустичну систему «F&D» моделі «R215» корпусі коричневого кольору та з наліпкою «UA» синьо-жовтого забарвлення до полімерного мішку та опечатано біркою НПУ-3204238;

- протоколом затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого здійснено особистий обшук останнього, за результатами якого виявлено та вилучено: 1. Сумку дорожню зі штучної шкіри коричневого кольору з ручками чорного кольору та двума застібками (одна бокова, друга основний відсік) до полімерного мішку та опечатано біркою № NPU-3204239;

2. Ноутбук ASUS моделі P50IJ, серійний номер 13GNVK10MO5X-S, без батареї живлення, без клавіші «» - до сейф-пакету WAR1704324;

- показами підозрюваного ОСОБА_9 , який розповів про вчинення ним та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 кримінального правопорушення, повністю визнав свою вину та розкаявся у вчиненні ним вказаного злочину.

18.02.2025 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

18.02.2025 о 18 годині 40 хвилин ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину,передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці) за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з проникненням у житло, вчиненому в умовах воєнного стану, повторно.

Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено, що вінуродженець м. Павлоград Дніпропетровської обл., громадянин України, із середньою спеціальною освітою, неодружений, фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , має дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше судимий:

-24.12.2020 Лозівським міськрайонним судом Харківської області за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у вигляді 3 років позбавлення волі, звільнений з Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» за відбуттям покарання 08 вересня 2023 року;

-ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 07.02.2025 встановлено адміністративний нагляд на строк 1 (один) рік за систематичне порушення громадського порядку ;

-до Фрунзенського районного суду м. Харкова 19.12.2024 направлено обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001540 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 ККУ

Вислухавши міркування сторін кримінального провадження, дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, встановленим існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та суду існує у зв`язку з тим, що

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких, за вчинення якого законом, передбачено суворе покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

Крім того, при обґрунтуванні наявності цього ризику слід акцентувати увагу на позиції ЄСПЛ щодо ймовірності втечі підозрюваного та його переховування від правоохоронних органів. У рішеннях ЄСПЛ (зокрема, у справах «Летельє проти Франції», «Томазі проти Франції», «Мансур проти Туреччини», «Мамедова проти Росії» та ін.) зазначено, що така ймовірність не може оцінюватися лише на основі покарання, яке загрожує даній особі, при цьому слід враховувати й інші релевантні обставини, які ж або можуть підтвердити ймовірність втечі або ж зробити її незначною. До таких обставин в цьому кримінальному провадженні необхідно віднести те, що ОСОБА_5 офіційно ніде не працює, не має постійного місця заробітку, стійких соціальних зав`язків, не одружений, не має утриманців, не займається суспільно корисною працею, що може підтверджувати його не прив`язаність до проживання у певній місцевості, а тому маються достатні підстави вважати, що останній може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, тим самим намагатися уникнути кримінальної відповідальності, за вчинений ним злочин.

Ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення існує на тій підставі, що підозрюваний може повторно проникнути в житло потерпілого, де зберігаються документи, що підтверджують право власності на викрадене майно, а також інше майно потерпілого.

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на потерпілого, існує у зв`язку із тим, що підозрюваному вручені копії процесуальних документів, а також відоме фактичне місце проживання потерпілого.

Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість вчинити інше кримінальне правопорушення існує на тій підставі, що підозрюваний ОСОБА_5 ніде не працює, не має постійного джерела прибутку, раніше судимий, звільнившись з місць позбавлення волі на шлях виправлення не став. Так, щодо ОСОБА_5 ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 07.02.2025 встановлено адміністративний нагляд на строк 1 (один) рік за систематичне порушення громадського порядку, а також до Фрунзенського районного суду м. Харкова 19.12.2024 направлено обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001540 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 ККУ що свідчить про наявність усталеної звички підозрюваного ОСОБА_5 на вчинення кримінальних правопорушень.

На момент розгляду клопотання вищевказані ризики мають місце.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений.

Матеріали, додані до клопотання, у своїй сукупності дають підстави вважати про вагомість наявних доказів щодо вчинення підозрюваною кримінального правопорушення (п. 1 ст. 178 КПК України).

Характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, відомості про його особу, свідчать про підвищену суспільну небезпеку. У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

Так, поняття "обґрунтована підозра" не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", судам слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої "термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).

Більш того, у п. 48 рішення "Чеботарі проти Молдови" N 35615/06 від 13.11.2007 Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі "Ілійков проти Болгарії" N 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що "суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів".

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Таким чином, суд, враховуючи аргументи прокурора та заперечення обвинуваченого і захисника, дійшов висновку, що необхідно обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під варту строком на 60 днів, який співвідношенні з тяжкістю обвинувачення та наявної обґрунтованої підозри на даний час є пропорційним, оскільки не виходить за межі розумного строку і кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу, а тому - наявні обґрунтовані підстави для задоволення клопотання прокурора щодо обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою з призначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави в розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, і саме такий розмір застави також зможе забезпечити виконання обвинуваченим вимог процесуального закону щодо процесуальної поведінки.

Так, застава - це один з запобіжних заходів, який полягає у внесенні коштів в грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений у порядку, що встановлений КМУ, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків (ст.ст.176п.3ч.1,182ч.1,2 КПК України. Застава може бути внесена: підозрюваним; обвинуваченим; іншою особою (фізичною або юридичною особою заставодавцем). Можливість застосування застави щодо особи, відносно якої застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених ч.3 чи ч.4 статті 183 КПК України.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Розмір застави визначається в ухвалі слідчого судді, суду про обрання стосовно особи запобіжного заходу у вигляді застави (пункт 4 Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 січня 2012 року № 15 (далі - Порядок).

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У випадках, передбачених ч.ч.3 чи 4 ст.183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття у судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

В разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у виді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України .

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень лише за його згодою. Звернення застави в дохід держави здійснюється на підставі платіжного доручення територіального управління Державної судової адміністрації (надалі ДСА) або апеляційного суду, Вищого антикорупційного суду, наданого до органу Казначейства, в якому відкрито депозитний рахунок, на який було внесено заставу.

Застава має бути повернена заставодавцю, якщо: 1) відсутні підстави для застосування негативних наслідків для звернення застави в дохід держави (частина восьма статті 182 КПК України); 2) ухвала про застосування запобіжного заходу припинила свою дію у зв`язку із закінченням строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу (стаття 203 КПК України) або у зв`язку з набранням чинності іншим судовим рішенням ухвалою про заміну запобіжного заходу; 3) заставодавець, тобто особа, яка внесла заставу не дає своєї згоди на можливе її звернення судом у майбутньому на виконання вироку в частині майнових стягнень (частина одинадцята статті 182 КПК України).

З заявою про повернення застави звертаються ті особи, які її внесли згідно з частиною другою статті 182 КПК України. Для повернення коштів, внесених як застава, особа чи заставодавець надає заяву до територіального управління Державної судової адміністрації України (ДСА) або апеляційного суду, Вищого антикорупційного суду, якому відкрито депозитний рахунок, на який було внесено заставу (п.8 Порядку).

В разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Керуючись ст.ст., 183, 193, 194, 196, 197, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного Управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000209 від 18.02.2025

за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлоград Дніпропетровської обл., громадянина України, із середньою спеціальною освітою, неодруженого, фактично проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово засудженого - запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

Строк тримання під вартою рахувати з 18 лютого 2025 року по 17 квітня 2025 року включно.

Визначити розмір застави - 40 (сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121120 (сто двадцять одну тисячу сто двадцять) гривень 00 копійок, після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти, якщо у уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього обвинуваченого під вартою. З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосований запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, слідчого судді;

3) повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватись від спілкування з потерпілими та свідками.

Підозрюваний ОСОБА_5 для виконання ухвали слідчого судді, підлягає направленню до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Виконання ухвали слідчого судді, в частині доставки підозрюваного ОСОБА_5 до місця утримання під вартою - Державної установи «Харківський слідчий ізолятор», покласти на Відділ поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного Управління Національної поліції в Харківській області.

Копію ухвали направити до Відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного Управління Національної поліції в Харківській області вручити підозрюваному, слідчому та прокурору.

Строк дії ухвали до 17 квітня 2025 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного, підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів після її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом.

Слідчий суддя