Справа № 459/1224/25
Провадження № 1-кс/459/403/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2025 року слідчий суддя Червоноградського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Шептицький клопотання заступника начальника слідчого відділення Шептицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Шептицької окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за №0000270, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Нововолинськ Волинської області, українки, громадянки України, розлученої, із неповною середньою освітою, працюючої молодшим оператором на АЗС «ОККО», раніше не судимої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої АДРЕСА_2 ,

ВСТАНОВИВ:

Заступник начальника слідчого відділення Шептицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Шептицької окружної прокуратури звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження за №0000270 від 15.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України. В обґрунтування клопотання послався на те, що ОСОБА_4 , 14 квітня 2025 року близько 23 год., перебуваючи за місцем свого проживання, у квартирі АДРЕСА_3 , маючи умисел на умисне протиправне заподіяння ОСОБА_7 тяжких тілесних ушкоджень, під час розпиття із останнім алкогольних напоїв, вступила із ОСОБА_7 у словесну суперечку та в подальшому реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи, що нанесення удару ножем у грудну клітку та у голову є життєво-небезпечним для життя людини, оскільки там сконцентровані життєво-важливі органи, бажаючи настання невідворотного наслідку у вигляді нанесення тілесних ушкоджень, використовуючи ніж, посягаючи на найвищу соціальну цінність - життя людини, умисно завдала одного удару у голову та одного удару у ліву ділянку грудної клітки потерпілому ОСОБА_7 . Внаслідок протиправних дій ОСОБА_4 , потерпілому ОСОБА_7 спричинено тілесні ушкодження у вигляді закритої тупої травми грудної клітки, проникаючого ножового поранення грудної клітки зліва, різаної рани грудної клітки зліва, різаної рани тім`яно-потиличної ділянки, гемопневмоторакс зліва, якими було із місця події госпіталізовано у КП «Центральна міська лікарня Шептицької міської ради». Таким чином, ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, а саме в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння.

15 квітня 2025 року по даному факту внесено відомості в ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України та розпочато досудове розслідування.

15 квітня 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру, про вчинення нею кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Слідчий вказує, що обставинами, що дають підстави ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення є докази зібрані у ході досудового розслідування, що долучені до клопотання.

Крім цього вказує, що підставою застосування вказаного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки усвідомлює тяжкість покарання, яке їй загрожує у разі визнання винною в інкримінованому кримінальному правопорушенні; може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки остання вчинила тяжке кримінальне правопорушення та може становити небезпеку для суспільства, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні шляхом їх переконання та залякування і схилити їх до зміни даних ними показань, або не дачі показань у кримінальному провадженні.

Вказує, що застосування до підозрюваної іншого більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам. Вважає, що вищевказані обставини, у своїх сукупності свідчать про те, що застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_4 в рамках даного кримінального провадження є недоцільним та малоефективним, оскільки вони не можуть запобігти наявним ризикам. У зв`язку із цим, існує необхідність застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав дане клопотання, просить його задовольнити, оскільки підозрювана обґрунтовано підозрюється у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, що підтверджується долученими до клопотання доказами, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, може вчиняти інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Підозрювана в судовому засіданні підтвердила факт події, розповіла про обставини такої, висловила жаль з цього приводу, а також вказала, що бажає допомогти потерпілому з оплатою лікування та попросити у нього пробачення. Просила застосувати до неї запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки офіційно працевлаштована, має міцні соціальні зв`язки, виховує трьох неповнолітніх дітей, на утримання яких аліментів не отримує, позитивно характеризується за місцем праці.

Захисник в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, вказав про недоведеність ризиків, просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, зокрема домашній арешт в нічний час.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

З матеріалів подання вбачається, що в провадженні слідчих органів перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування №0000270 від 15.04.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Згідно матеріалів поданого клопотання, 15.04.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

У відповідності до положень ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя вважає, що подані прокурором докази обґрунтованості підозри в достатній мірі свідчать про причетність ОСОБА_4 до інкримінованого кримінального правопорушення та є достатніми для застосування обмежувальних заходів.

При вирішенні питання щодо існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя враховує обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, те що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, що призвело до тяжких наслідків, враховуючи суспільно-небезпечний характер такого кримінального правопорушення, у зв`язку з чим, ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду наявний.

З приводу існування ризику можливого незаконного впливу на свідків в рамках даного кримінального провадження (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), слідчий суддя враховує, що матеріали даного клопотання містять протоколи допиту свідків, які містять анкетні дані зазначених осіб, враховуючи те, що на показаннях свідків на теперішній час ґрунтується обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри, слідчий суддя приходить до переконання про обгрунтованість вказаних ризиків.

В частині посилання сторони обвинувачення на існування в рамках кримінального провадження ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя зазначає, що з огляду на відсутність належного обґрунтування та аргументування стороною обвинувачення існування ризику можливого вчинення підозрюваною іншого кримінального правопорушення та з врахуванням того, що підозрювана раніше не судима і до кримінальної відповідальності не притягувалась, приходить до переконання про формальність посилання сторони обвинувачення на існування такого ризику та про недоведеність існування такого.

Так, згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

У п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі Марченко проти України зазначено: тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу , про це ж вказується у п. 29 рішення Європейського суду з прав людини від 11.10.2010 року по справі Хайреддінов проти України. При цьому на користь звільнення свідчать відсутність судимостей, наявність постійного місця проживання, роботи, усталений спосіб життя, наявність утриманців, відсутність спроб ухилитися від правосуддя (Справа Європейського суду з прав людини Пунцельт проти Чехії ).

Слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_4 раніше до кримінальної відповідальності не притягувалась, має постійне місце реєстрації та проживання, офіційно працює, позитивно характеризується за місцем роботи та проживання, тобто має постійне джерело прибутку та міцні соціальні зв`язки, є єдиним з батьків трьох неповнолітніх дітей відповідно до наданих стороною захисту документів, що вказує на можливість запобігання встановленим ризикам, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, зокрема, у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Крім того, сторона обвинувачення, попри встановлені в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, всупереч п.6 ч.1 ст.184 КПК України, жодним чином не довела неможливість запобігання таким ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбаченого покарання у виді позбавлення волі.

Враховуючи характеризуючі дані підозрюваної та встановлені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя приходить до переконання, що відносно підозрюваної ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з покладенням на неї обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, оскільки вказаний запобіжний захід є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної та в повній мірі здатний запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання заступника начальника слідчого відділення Шептицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Шептицької окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за №0000270, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за винятком часу необхідного для роботи згідно графіку.

Домашній арешт підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснювати за адресою її постійного проживання, а саме: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , такі обов`язки;

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора чи суду на визначений ними час;

- не спілкуватися зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити, що в разі невиконання таких обов`язків щодо підозрюваної може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на Шептицький РВП ГУНП у Львівській області.

Строк дії ухвали два місяці до 14.06.2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1