ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/1107/25 Справа № 234/7408/19 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2025 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

Головуючого, судді-доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі ОСОБА_5

за участю:

прокурора ОСОБА_6

захисника (у режимі відеоконференції) ОСОБА_7

обвинуваченого (у режимі відеоконференції) ОСОБА_8

представника потерпілого (у режимі відеоконференції) ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу прокурора Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 14 січня 2025 року про повернення прокурору обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000142, внесеному до ЄРДР 05 вересня 2018 року щодо

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Краматорська Донецької області, громадянина України, начальника Донецького обласного відділення (філії) Комітету з фізичного виховання та спорту Міністерства освіти і науки України, раніше не судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

В апеляційній скарзі, з урахуванням доповнення, прокурор просить оскаржувану ухвалу суду скасувати та призначити новий розгляд у суді першої інстанції зі стадії підготовчого провадження, дослідити обвинувальний акт.

Зазначає, що ухвала підлягає скасуванню у зв`язку з істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону та невідповідністю висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження.

Вказує, що суд першої інстанції у підготовчому судовому засіданні вдався до оцінки змісту фактичних обставин кримінального провадження, які вважає встановленими, його правової кваліфікації, чим вийшов за межі своїх повноважень. Нав`язування судом необхідності викладення обставин вчинення злочину є недопустимим та свідчить про порушення принципів незалежності та неупередженості здійснення правосуддя.

Зазначає, що суд надав оцінку правильності викладення фактичних обставин дій обвинуваченого, що не передбачено ст. ст. 314, 315 КПК України, тобто оминув стадію судового розгляду.

Також вказує, що судом першої інстанції не було враховано, що у відповідності до Розпорядження Голови Верховного Суду від 15.03.2022 № 8/0/9-11 у зв`язку з неможливістю здійснювати правосуддя Краматорським міським судом Донецької області, змінено територіальну підсудність судових справ та визначено її за Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська. До зміни територіальної підсудності, судовий розгляд кримінального провадження проводився Краматорським міським судом, до якого представник Комітету з фізичного виховання та спорту МОН України з`являвся у судові засідання. 06.06.2019 року за результатами підготовчого судового засідання справу було призначено до судового розгляду.

Сторона обвинувачення також не погоджується з тим, що суд першої інстанції вийшов за межі вирішення питань, які мають розглядатись на стадії підготовчого судового засідання, надаючи оцінку обставинам та обгрунтованості визнання потерпілим у кримінальному провадженні Комітету з фізичного виховання та спорту МОН України.

Вказує, що під час досудового розслідування 26.02.2019 року на ім?я слідчого у кримінальному провадженні Краматорського РУП ВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_10 від представника потерпілого Комітету з фізичного виховання та спорту МОН України ОСОБА_11 надійшла заява про залучення як потерпілого у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000142 від 05.09.2018, на підставі довіреності № 01-18/104 від 12.02.2019.

Постановою слідчого Краматорського РУП ВП ГУНІ в Донецькій області ОСОБА_10 від 26.02.2019 року визнано Комітет з фізичного виховання та спорту Міністерства освіти і науки України потерпілим у кримінальному провадженні. Постанова була отримана представником потерпілого ОСОБА_11 26.01.2019 року та не оскаржена. Постановою слідчого Краматорського РУП ВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_10 про залучення представника потерпілого залучено до кримінального провадження як представника потерпілого Комітету з фізичного виховання та спорту Міністерства освіти і науки України - ОСОБА_11 .

Протоколом про надання доступу до матеріалів досудового розслідування від 25.04.2019 року представнику потерпілого, - Комітету з фізичного виховання та спорту МОН України, - ОСОБА_11 надано доступ до матеріалів досудового розслідування даного кримінального провадження, факт надання доступу до матеріалів провадження у 8 томах з повним переліком матеріалів, до яких надано доступ, підтверджено особистими підписами представника потерпілого.

Прокурор вказує, що зазначені обставини спростовують надумані та необґрунтовані доводи сторони захисту щодо неналежного надання потерпілому доступу до матеріалів кримінального провадження, неналежного визнання потерпілим та надання статусу потерпілого, і необізнаності про спричинену шкоду. Зазначає, що будь-які зауваження щодо суті обвинувачення мають бути оцінені під час судового розгляду справи та не є підставами для повернення обвинувального акту прокурору.

Оскаржуваною ухвалою суду обвинувальний акт у відношенні ОСОБА_8 повернуто прокурору з огляду на його невідповідність вимогам закону, а саме у зв`язку із тим, що він не містить належних відомостей стосовно дотримання процесуального порядку залучення потерпілого і реалізації його прав на стадії досудового розслідування.

Обґрунтовуючи прийняте рішення, суд першої інстанції зазначив, що органом досудового розслідування потерпілим у справі визнано Комітет з фізичного виховання та спорту МОН України, якому спричинено встановлену органом слідства шкоду. Разом із тим, згідно із поясненнями, наданими в підготовчому засіданні представником потерпілого - ОСОБА_9 , вказана юридична особа не виступала ініціатором звернення до органу слідства, зокрема прокуратури, про вчинення злочину та спричинення шкоди у будь - якому розмірі. Крім того повідомлено, що на стадії досудового розслідування її права як потерпілого не було реалізовано, представника з матеріалами провадження належним чином не ознайомлено, що у свою чергу і унеможливило реалізацію своїх прав, зокрема, на подачу цивільного позову у разі встановлення дійсної необхідності.

Враховуючи зазначене, суд першої інстанції вказав, що залучення в рамках даного кримінального провадження Комітету з фізичного виховання та спорту МОН України як потерпілого є сумнівним, як і подальша реалізація прав цієї особи у передбачений законом спосіб, що позбавляє суд та стороннього спостерігача можливості упевнитися у дійсності перебування такої особи у статусі потерпілого та здійснити повний судовий розгляд даної справи і прийняти об`єктивне рішення.

Заслухавши суддю-доповідача; думку прокурора, який апеляційну скаргу підтримав, просив ухвалу суду скасувати і призначити новий розгляд у суді першої інстанції зі стадії підготовчого судового засідання; обвинуваченого та захисника, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги прокурора; представника потерпілого, який вирішення апеляційної скарги залишив на розсуд суду; перевіривши матеріали кримінального провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Так, відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КК України. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Згідно ст. 409 КПК України підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи у суді першої інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Частиною 1 ст. 412 КПК України передбачено, що істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили або могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, при вирішенні питання про повернення прокурору обвинувального акту вказані вимоги кримінального процесуального закону судом дотримані не були.

Так, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України суд має право зі стадії підготовчого судового засідання повернути обвинувальний акт у тому випадку, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Перевіривши обвинувальний акт у кримінальному провадженні за № 0000142 у відношенні ОСОБА_8 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, апеляційний суд приходить до висновку, що при його складанні було дотримано вимоги, передбачені ст. 291 КПК України, а висновки суду першої інстанції не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, у зв`язку із чим рішення про його повернення прокурору належить вважати передчасним.

Так, відповідно до ст. 291 КПК України обвинувальний акт складається слідчим, дізнавачем, після чого затверджується прокурором та має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); розмір пропонованої винагороди викривачу; дату та місце його складення та затвердження. Обвинувальний акт підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

До обвинувального акта додається: реєстр матеріалів досудового розслідування; цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу); розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного; довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації. Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.

Дослідженням обвинувального акту у відношенні ОСОБА_8 , колегією суддів встановлено, що прокурором були дотримані вимоги, встановлені нормою ст. 291 КПК України. Питання про дотримання порядку залучення потерпілого та забезпечення реалізації його процесуальних прав у межах досудового розслідування може мати значення для оцінки доказів та результатів процесуальних дій безпосередньо під час судового розгляду, втім не має значення для оцінки обвинувального акту в контексті дотримання вимог ст. 291 КПК України.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції вважає за необхідне акцентувати увагу на тому, що підставою для повернення обвинувального акту прокурору є не будь-яка формальна невідповідність його вимогам закону, а лише ті недоліки, що унеможливлюють призначення справи до розгляду, чого у даному випадку не вбачається.

Надаючи оцінку наведеним обставинам, колегія суддів зазначає, що повертаючи обвинувальний акт прокурору, суд першої інстанції вийшов за межі кола питань, які вирішуються на стадії підготовчого судового засідання, та вдався до з`ясування обставин, які підлягають з`ясуванню у межах судового розгляду.

Таким чином, при складанні обвинувального акту у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_8 не було порушено вимоги процесуального закону, у зв`язку із чим колегія суддів вважає обґрунтованими доводи прокурора про передчасність рішення про повернення йому обвинувального акту.

У зв`язку з вищенаведеним колегія суддів вважає оскаржувану ухвалу такою, що постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону. Відтак апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала скасуванню, з призначенням нового розгляду у суді першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 404, 405, 407 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу прокурора Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 14 січня 2025 року про повернення прокурору обвинувального акту щодо ОСОБА_8 , обвинуваченого у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, - скасувати та призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді:

____________________ ____________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4