Справа 688/1698/25
№ 1-кс/688/823/25
Ухвала

про накладення арешту на майно

16 квітня 2025 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000669 від 07 квітня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого. ч.4 ст. 185 КК України, про арешт майна,

встановив:

Слідчий СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Нетішинського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернулась із клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000669 від 07 квітня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 263 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що в період часу з 28 березня 2025 року по 01 квітня 2025 року, в АДРЕСА_1 , невстановлена особа, перебуваючи в квартирі шляхом підбору ключа до металевого сейфу, що належить ОСОБА_5 , таємно викрала, довгоствольну мисливську-гладкоствольну зброю ИЖ-18, 12/70 № НОМЕР_1 , чим завдала матеріального збитку.

07 квітня 2025 року за даним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000669 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого. ч.4 ст. 185 КК України.

09 квітня 2025 року до СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою добровільної видачі звернувся ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про надання довгоствольної мисливської-гладкоствольної зброї ИЖ-18, 12/70 № НОМЕР_1 , яку було оглянуто та вилучено працівниками СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області.

В ході досудового розслідування свідок ОСОБА_6 повідомив, що 04 квітня 2025 року вказану рушницю йому за місцем проживання приніс його знайомий ОСОБА_7 , який запропонував йому її придбати за півтори тисячі гривень, на що свідок погодився, а наступного дня, ОСОБА_6 в ході розмови зі своїм знайомим ОСОБА_8 дізнався, що вказану рушницю ОСОБА_9 приніс для ОСОБА_10 . Про те, що вказана рушниця є викраденою ОСОБА_6 було невідомо.

Враховуючи положення ст. 98 КПК України, є всі підстави вважати, що довгоствольна мисливська-гладкоствольна зброя ИЖ-18, 12/70 № НОМЕР_1 , яку вилучено у ОСОБА_6 , являється предметом та знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а тому відповідно, зберегла на собі сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Постановою слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 09 квітня 2025 року довгоствольну мисливську-гладкоствольну зброю ИЖ-18, 12/70 № НОМЕР_1 , яку вилучено у ОСОБА_6 , визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

У подальшому з метою збереження речового доказу у вказаному кримінальному провадженні, виникла необхідність у його арешті, для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, для всебічного, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення та можливого відшкодування заподіяної кримінальним правопорушенням шкоди.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 , в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, підтримали клопотання, просили його задовольнити.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Статтею 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи, що довгоствольну мисливську-гладкоствольну зброю ИЖ-18, 12/70 № НОМЕР_1 , яку вилучено у ОСОБА_6 ,, визнано речовим доказом, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою збереження речових доказів слід накласти арешт на майно із забороною відчуження, користування та розпорядження ним.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання належить задовольнити.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000669 від 07 квітня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого. ч.4 ст. 185 КК України, про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт на довгоствольну мисливську-гладкоствольну зброю ИЖ-18, 12/70 № НОМЕР_1 , заборонивши володіти, розпоряджатись та користуватись вказаною річчю.

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11