У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 183/1214/25

№ 1-кс/183/306/25

13 лютого 2025 року м. Самар

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши скаргу представника скаржника- адвоката ОСОБА_3 в інтересах потерпілого ОСОБА_4 на бездіяльність дізнавача СД Самарівського РВП ГУНП в Дніпропетровській області,

За участі: представника потерпілого ОСОБА_3

В С Т А Н О В И В:

Представник потерпілого звернулася до слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області зі скаргою про те, що 04.02.2025 року , як представником потерпілого ОСОБА_4 в порядку ст. 58, 220 КПК України було подано клопотання у кримінальному провадженню внесеного до ЄРДР № 0001124 за ч. 1 ст. 296 КК України, про проведення певних слідчих дій а саме: 1.Допитати ОСОБА_5 стосоно обставин справи із застосуванням відеозапису. 2. Допитати ОСОБА_6 стосоно обставин справи із застосуванням відеозапису. 3 Провести перехресний допит із застосуванням відеозапису між ОСОБА_5 і ОСОБА_4 , між ОСОБА_6 і ОСОБА_4 . 07.02.2025 року Дізнавачем СД Самарівського РВП ГУНП ОСОБА_7 була винесена постанова про часткову відмову в задоволенні клопотання із тих підстав , що ОСОБА_5 вже допитаний в якості свідка. Окрім того ОСОБА_5 відмовився від проведення перехресного допиту із потерпілим ОСОБА_4 . Також було відмовлено в застосуванні відеозапису під час допиту в якості свідка ОСОБА_6 і в проведені із останньою перехресного допиту із потерпілим ОСОБА_4 із застосуванням відеозапису.

Зважаючи на викладені у постанові аргументи дізнавачем, представник скаржника вважає, що часткова відмова в задоволенні його клопотання як представника потерпілого ОСОБА_4 є без підставною з наступних підстав. Допит - це процесуальна дія, яка являє собою регламентований кримінально процесуальними нормами інформаційно-психологічний процес спілкування осіб, котрі беруть в ньому участь, спрямований на отримання інформації про відомі допитуваному факти, що мають значення для встановлення істини по справі клопотання. Відповідно до ст. 224 КПК України під час допиту може застосовуватися фотозйомка, аудіо- та/або відеозапис. Відповідно до ст. 224 КПК України не передбачено того що особа під час проведення її допиту має право заявляти про відмову в проведенні відеозапису. Тому і було подано клопотання про проведення допиту в якості свідка ОСОБА_6 із застосуванням відеозапису. Також відповідно до ст. 224 КПК України якщо ставиться питання про проведення одночасного допиту свідка ОСОБА_5 і потерпілого ОСОБА_4 , свідка ОСОБА_6 і потерпілого ОСОБА_4 то відсутня така процедура, що особа може відмовитися від проведення такої процесуальної дії оскільки маючи статус свідка ОСОБА_5 і ОСОБА_6 не можуть відмовитися від дачі показань відповідно до ст. 66 КПК України. Окрім випадків передбачених ст. 63 Конституції України. Крім того потреба в проведенні перехресного допиту між свідком ОСОБА_5 і потерпілим ОСОБА_4 виникає для з`ясування причин розбіжностей у їхніх показаннях. Окрім того відмовляти в проведенні перехресного допиту між свідком ОСОБА_6 і потерпілим ОСОБА_4 є передчасним, оскільки ОСОБА_6 на теперішній час не допитана в якості свідка, і якщо в подальшому під час її допиту будуть встановлені розбіжності із показами потерпілого ОСОБА_4 то проведення перехресного допиту є необхідним для з`ясування причин розбіжностей відповідно до ст. 224 КПК України. На підставі викладенного, керуючись ст. 55,56,58,220, 224, 303, 304, КПК України, просив суд: зобов`язати дізнавача СД Самарівського РВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_7 провести у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР № 0001124 за ч. 1 ст. 296 КК України наступні слідчі дії - Допитати ОСОБА_6 стосовно обставин справи із застосуванням відеозапису; провести перехресний допит із застосуванням відеозапису між свідком ОСОБА_5 і ОСОБА_4 , і за результатами допиту між свідком ОСОБА_6 і ОСОБА_4 .

В судовому засіданні представник - адвокат ОСОБА_3 , підтримав подану скаргу, просив її задовольнити.

Скаржник - ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, клопотання про відкладення судового засідання не подавав, його представник ОСОБА_3 вважав можливим здійснити розгляд скарги за відсутності ОСОБА_4

СД Самарівського РВП ГУНП в Дніпропетровській області явку свого представника (дізнавача) в судове засідання на розгляд скарги не забезпечив. Про дату, час та місце розгляду скарги був повідомлений належним чином, що не перешкоджає розгляду поданої скарги.

Дослідивши скаргу, додані до неї матеріали, заслухавши доводи представника ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає скаргу не обґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню з таких підстав.

За змістом ст. 220 КПК України клопотання потерпілого про виконання будь-яких процесуальних дій дізнавач зобов`язаний розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. У ч. 2 цієї статті КПК України унормовує порядок дій слідчого після розгляду клопотання сторони захисту, який у разі його задоволення має лише повідомити про результати розгляду клопотання заявника клопотання, а в разі повної відмови, часткової відмови - винести вмотивовану постанову та вручити її заявнику клопотання.

При цьому, варто зважати на те, що відповідна бездіяльність може бути зумовлена не тільки невчиненням процесуальної дії в межах установлених зазначеною нормою строків, а й неналежним розглядом клопотання, зокрема залишенням його без процесуального реагування або неналежним на нього процесуальним реагуванням.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, під час досудового розслідування може бути оскаржено рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових дій) негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Межі втручання слідчого судді у діяльність прокурора та слідчого обмежуються ч. 1 ст. 303 КПК України. Слідчий суддя позбавлений можливості втручання у діяльність прокурора, слідчого та дізнавача, крім випадків, визначених КПК України.

Слідчий суддя дослідив постанову дізнавача СД Самарівського РВП ГУНП ОСОБА_7 від 07.02.2025 року про часткову відмову у задоволенні клопотання.

Так, у відповідності до вимог ст. 110 КПК України, постанова дізнавача повинна містити зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови, мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу. Тобто таке процесуальне рішення повинно відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема, в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулась з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які обумовлюють її відмову, що є однією із гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Звернення адвоката є реалізацією процесуально права учасника кримінального провадження звернутися до органу досудового розслідування з метою ініціювання слідчих дій для здійснення повного, об`єктивного та ефективного досудового розслідування, а отже є правомірним і переслідує легітимну мету. Водночас відсутність потреби у проведенні слідчих дій, ініційованих у клопотанні адвокатом постановою дізнавача належним чином мотивована та обґрунтована.Наведені у постанові мотиви безпосередньо стосуються суті клопотання, є зрозумілими та пояснюють причини ухвалення відповідного рішення, постанова є обґрунтованою та відповідає вимогам кримінального процесуального закону.

Аналіз наявних у слідчого судді матеріалів скарги свідчить про те, що вимоги кримінального процесуального закону були дотримані дізнавачем при прийнятті рішення про часткову відмову в задоволенні клопотання представника потерпілого - адвоката ОСОБА_3 .

Отже, вимоги описані у поданій скарзі про зобов`язання слідчим суддею дізнавача провести слідчі дії, тобто фактично зобов`язати слідчого виконати вказані у скарзі вимоги, не підлягають задоволенню, оскільки вирішення таких питань відноситься до дискреційних повноважень дізнавача, прокурора під час розгляду клопотання, поданого у порядку статті 220 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів, зокрема, шляхом ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченомустаттею 220 цього Кодексу.

Аналіз даної статті дозволяє зробити висновок, що клопотання представника потерпілого про проведення тих чи інших слідчих дій не є такими, що підлягають обов`язковому та беззаперечному задоволенню, а перелічені в ньому слідчі дії обов`язковому виконанню.

КПК України не передбачає повноважень слідчого судді зобов`язати дізнавача прийняти конкретне рішення за результатами розгляду клопотання заявника, оскільки вимогами ч. 4 ст. 40-1 КПК України передбачено, що дізнавач, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення дізнавача.

Слідчий суддя зазначає, що саме до повноважень слідчого, дізнавача та прокурора у кримінальному провадженні належить розгляд клопотання потерпілого про виконання будь-яких процесуальних дій у кримінальному провадженні, з огляду на положення статті 220 КПК України.

З наведеного слідує, що дізнавач вправі самостійно визначати, на якому етапі досудового розслідування слід допитати свідка, в тому числі повторно, провести перехресний допит, здійснити інші слідчі та процесуальні дії, зважаючи на процесуальну необхідність таких слідчих дій.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя вважає, що у задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 303-307 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні скарги представника скаржника- адвоката ОСОБА_3 в інтересах потерпілого ОСОБА_4 на бездіяльність дізнавача СД Самарівського РВП ГУНП в Дніпропетровській області у кримінальному провадженні № 0001124 за ч. 1 ст. 296 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1