Номер провадження 1-кс/754/221/25
У Х В А Л А

Іменем України

10 лютого 2025 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяви захисника ОСОБА_2 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від розгляду кримінального провадження №0011837 від 05.09.2017 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В:

17.01.2025 в провадження судді Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява захисника ОСОБА_5 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від розгляду кримінального провадження №0011837 від 05.09.2017 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України. Заява захисника обґрунтовується тим, що суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_3 проявляє упередженість та небезсторонність до сторони захисту при розгляді вказаної кримінальної справи. За твердженням заявника наведене простежується зі звернення судді ОСОБА_3 до КДКА Київської області з метою притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за надуманих причин.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.01.2025 заява про відвід передана до розгляду судді ОСОБА_1 . Судове засідання призначене на 21.01.2025 не відбулось через перебування судді у нарадчій кімнаті за іншою кримінальною справою. В подальшому, 29.01.2025 розгляд справи відкладався на 07.02.2025 за клопотанням заявника ОСОБА_2 , який стверджував про бажання прийняти особисту участь при розгляді заяви про відвід.

Заявник-захисник ОСОБА_2 , обвинувачений ОСОБА_4 та його захисники ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , потерпілий ОСОБА_8 та його представник ОСОБА_9 в судове засідання не з`явились, були повідомлені належним чином.

Особа, якій заявлено відвід, - суддя ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, належним чином була повідомленою.

Суддею з урахуванням положень ст. 81 КПК України, визнано можливим проводити розгляд заяви про відвід за відсутності осіб, що не з`явилися.

Вивчивши заяви про відвід, суддя дійшов до наступного висновку.

Так, ст. 75 КПК України встановлений перелік підстав для відводу слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Такі обставини при розгляді заяви про відвід судді ОСОБА_3 не встановлені, заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та у неможливості ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, викладені в заяві підстави щодо відводу не передбачені ст. 75 КПК України, доводи викладені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді.

Твердження захисника ОСОБА_2 про наявність конфлікту особистого характеру із суддею ОСОБА_3 через звернення останньої до КДКА Київської області із заявою про притягнення заявника до дисциплінарної комісії, не можуть бути підставою відводу судді, оскільки рішення про накладення стягнення ухвалюється колегіальним органом за результатами проведення перевірки діяльності адвоката. Дотримання прав та інтересів обвинуваченого, та належна реалізація конституційно гарантованого права на захист, є одним із обов`язків головуючого судді про розгляді кримінальної справи по суті, тому звернення до КДКА є одним із засобів реагування на неналежне виконання своїх обов`язків захисником.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для відводу судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_3 .

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви захисника ОСОБА_2 від 17.01.2025 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від розгляду кримінального провадження №0011837 від 05.09.2017 року по обвинуваченню ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1