Номер провадження: 11-кп/813/1109/25
Справа № 496/1801/24
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.02.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисника ОСОБА_6 на ухвалу Біляївського районного суду Одеської області від 18 грудня 2024 року про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000610 від 28.08.2023 року, відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених п. 121, п. 13 ч. 2 ст.115, ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України,

встановив:

Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлених обставин судом першої інстанції.

Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 18 грудня 2024 року задоволено клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_7 .

Продовжено обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» строком до 15.02.2025 року включно без визначенням розміру застави.

Рішення суду мотивоване обґрунтованістю висунутого обвинувачення, наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та неможливістю застосуванням більш м`якого запобіжного заходу.

Вимоги, наведені в апеляційній скарзі та узагальнення доводів особи яка її подала.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду обвинувачений ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу.

Доводи апеляційної скарги обґрунтував тим, що рішення ухвалене неповним складом суду, а тому є незаконним.

Просить ухвалу суду скасувати та постановити нову ухвалу, якою обрати більш м`який запобіжний захід.

Крім того, не погоджуючись із прийнятим рішенням суду захисник ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу.

Доводи апеляційної скарги обґрунтувала тим, що обвинувачений тривалий час перебуває під вартою, ризики на які посилається прокурор є неактуальними.

Зазначає, що ухвалення рішення неповним складом суду є порушенням процесуальних норм, що є підставою визнання такого рішення незаконним.

Просить ухвалу суду скасувати та постановити нову ухвалу, якою обрати більш м`який запобіжний захід.

Положеннями ч. 4 ст. 4221 КПК України визначено, що розгляд апеляційної скарги на ухвалу суду про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, здійснюється без участі сторін кримінального провадження, крім випадків, якщо прокурор, обвинувачений, його захисник, законний представник заявив клопотання про розгляд апеляційної скарги за участю сторін.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_6 заявила клопотання про розгляд апеляційних скарг без участі обвинуваченого ОСОБА_7 , зазначена позиція заздалегідь узгоджена стороною захисту.

Крім того, прокурор був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги, в судове засідання не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд справи без його участі у якій просив відмовити у задоволенні апеляційних скарг. Разом з тим, зазначив, що 11.02.2025 колегією суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 розглянуто та задоволено клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 в ДУ «одеській слідчий ізолятор» строком до 12.04.2025 без альтернативи у вигляді застави.

За таких обставин, вислухавши пояснення захисника, апеляційний суд вважає за можливим та необхідним апеляційний розгляд провести за відсутності обвинуваченого та прокурора.

Позиції учасників судового провадження.

Заслухавши: суддю-доповідача, захисника, яка підтримала апеляційні скарги, вивчивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд доходить висновків про таке.

Мотиви апеляційного суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Стаття 370 КПК України передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практикою Європейського суду з прав людини, передбачено, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При розгляді апеляційних скарг, виконуючи вимоги ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», апеляційний суд застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Так ЄСПЛ неодноразово наголошував на тому, що передусім національні судові органи повинні вивчити всі факти «за» і «проти» наявності справжньої вимоги громадських інтересів, яка, за належного врахування принципу презумпції невинуватості, виправдовувала б відступ від правила поваги до особистої свободи, та викласти їх у своєму рішенні щодо відхилення клопотання про звільнення (справа «Летельє проти Франції», «Лабіта проти Італії»).

Згідно ч. 3 ст. 31 КПК України, кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних. Кримінальне провадження стосовно кількох обвинувачених розглядається судом присяжних стосовно всіх обвинувачених, якщо хоча б один з них заявив клопотання про такий розгляд.

Відповідно до ст. 342 КПК України, у призначений для судового розгляду час головуючий відкриває судове засідання і оголошує про розгляд відповідного кримінального провадження. Секретар судового засідання доповідає суду, хто з учасників кримінального провадження, інших осіб, за клопотанням або скаргою яких у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюється судове провадження, а також хто з викликаних та повідомлених судом осіб прибув у судове засідання та хто бере участь у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, встановлює їх особи, перевіряє повноваження захисників і представників, з`ясовує, чи вручено судові виклики та повідомлення тим, хто не прибув, і повідомляє причини їх неприбуття, якщо вони відомі.

Згідно ст. 343 КПК України, секретар судового засідання повідомляє про здійснення повного фіксування судового розгляду, а також про умови фіксування судового засідання.

Відповідно до ст. 344 КПК України, після виконання зазначених у статтях 342 та 343 цього Кодексу дій головуючий оголошує склад суду, прізвище запасного судді, якщо він призначений, прізвища прокурора, потерпілого, цивільного позивача, обвинуваченого, захисника, цивільного відповідача, представників та законних представників, перекладача, експерта, спеціаліста, секретаря судового засідання, роз`яснює учасникам судового провадження право відводу і з`ясовує, чи заявляють вони кому-небудь відвід.

Частину шосту статті 615 КПК України визнано такою, що не відповідає Конституції України (є неконституційною), згідно з Рішенням Конституційного Суду №8-р(II)/2024 від 18.07.2024. Частина шоста статті 615 утрачає чинність через три місяці з дня ухвалення Конституційним Судом України Рішення. У разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в установленому цим Кодексом порядку обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважається продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці.

Так, як вбачається із матеріалів, які надані апеляційному суду, на розгляді Біляївського районного суду Одеської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000610 від 28.08.2023 року, відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених п. 121, п. 13 ч. 2 ст.115, ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 263 КК України.

Вказаний обвинувальний акт розглядується колегіє суддів Біляївського районного суду Одеської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , судді ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .

Проте, розгляд клопотання прокурора Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_11 про продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою в суді першої інстанції здійснювався суддями Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 та ОСОБА_9 , що суперечить вимогам ст.ст. 31, 370 КПК України та є підставою для його скасування.

Отже, ухвала суду першої інстанції є такою, що постановлена із істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, підлягає безумовному скасуванню.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на вирок або ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати вирок або ухвалу і призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Підставою для скасування судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України, є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

За приписами ч. 1 ст. 412 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Разом із тим, п. 1 ч. 1 ст. 415 КПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції скасовує вирок чи ухвалу суду і призначає новий розгляд у суді 1-ої інстанції, якщо встановлено порушення, передбачені п.п. 2, 3, 4, 5, 6, 7 ч. 2 ст. 412 цього Кодексу.

Таким чином, ухвала суду підлягає скасуванню на підставі п. 1 ч. 1 ст. 415 КПК України з призначенням нового розгляду у суді першої інстанції, під час якого необхідно врахувати наведене, розгляд здійснити відповідно до вимог кримінального процесуального закону та ухвалити законне й обґрунтоване рішення відповідно до приписів ст. 370 КПК України.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд не вбачає підстав для надання оцінки іншим доводам апеляційних скарг обвинуваченого та його захисника.

За таких обставин, враховуючи те, що допущені судом першої інстанції порушення вимог кримінального процесуального закону не можуть бути усунуті під час провадження в суді апеляційної інстанції, колегія суддів вважає що апеляційні скарги сторони захисту підлягають частковому задоволенню, а ухвала суду першої інстанції - скасуванню із призначенням нового судового розгляду клопотання прокурора Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_11 про продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою в суді першої інстанції..

Водночас, з огляду на зазначені обставини, апеляційний суд із урахуванням правової позиції, викладеної в постанові Об`єднаної палати ККС у складі ВС від 14.06.2021 у справі №686/9636/18, вважає за необхідне довести до відома голови Біляївського районного суду Одеської області про допущені порушення вимог КПК України суддями Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 та ОСОБА_9 при розгляді клопотання прокурора Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_11 про продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, для вжиття належних та дієвих заходів реагування, з метою неприпустимості в подальшому аналогічних порушень вимог закону під час розгляду суддями відповідних клопотань про застосування запобіжних заходів.

Окрім того, апеляційним судом встановлено, що ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 11.02.2025 було задоволено чергове клопотання прокурора та продовжено відносно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою з утриманням в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» до 12.04.2025 включно, тому колегією суддів не може бути прийнято рішення про звільнення ОСОБА_7 із-під варти у зв`язку із скасуванням ухвали суду першої інстанції від 18.12.2024, оскільки на теперішній час він утримується під вартою на підставі судового рішення, яке не скасоване.

Керуючись ст.ст. 28, 177, 178, 183, 194, 199, 331, 370, 392, 404, 405, 407, 409, 412, 419, 415, 422-1, 532, 615 КПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційні скарги обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисника ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу Біляївського районного суду Одеської області від 18 грудня 2024 року скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд клопотання прокурора Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_11 про продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою в суді першої інстанції.

Довести до відома голови Біляївського районного суду Одеської області про допущені порушення вимог КПК України суддями Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 та ОСОБА_9 при розгляді клопотання Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_7 про продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_12 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4