Справа № 404/3662/21
Провадження № 1-кп/390/87/23

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.03.2025 Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілої сторони ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0001141 від 17.11.2018, стосовно

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровограді, громадянин України, з вищою освітою, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працює на посадах: директора ПП «Укргазкомфорт», директора ПП «Лігамонтажу», директора ПП «Котлосантехмонтаж», ФОП, одружений, має на утриманні малолітню дитину, раніше не судимий,

який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.191, ч.1 ст.366 КК України,

встановив:

В провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебувають матеріали кримінальної справи по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.191, ч.1 ст.366 КК України.

Під час судового розгляду прокурор ОСОБА_3 заявила клопотання про призначення у кримінальній справі комплексної судової експертизи із залученням експерта з будівельно-технічних питань та економічних питань, проведення якої доручити експертам ДНДЕКЦ МВС України. Клопотання обґрунтовувала тим, що у матеріалах кримінального провадження містять різні висновки будівельно-технічних експертиз із значними суперечностями, а саме щодо обсягів та вартості виконаних будівельних робіт на об`єкті, які на цій стадії кримінального провадження в суді не має змоги бути усунутий.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 заперечував про призначення комплексної судової експертизи. Зокрема, зазначив, що в матеріалах справи вже є висновки експертів з будівельно-технічних питань та економічних питань, отримані стороною обвинувачення, відповідно до положень ч. 1 ст.242 КПК України, між висновками яких є невідповідність з огляду на встановлений розмір шкоди 58817,44 грн та 56292,76 грн. Проте цю невідповідність під час досудового розслідування стороною обвинувачення не усунуто. Крім того, стороною захисту звернено увагу суду на очевидні істотні порушення стороною обвинувачення вимог КПК України, про що заявлені відповідні клопотання про визнання доказів недопустимими і у випадку визнання судом їх такими експертами вони не можуть бути використані при проведенні комплексної експертизи, оскільки висновок експерта не може ґрунтуватися на доказах, які визнані судом недопустимими. Наполягає на розгляді судом вказаних клопотань про визнання доказів недопустимими перед вирішенням питання про призначення експертизи. Вказав, що прокурор у своєму клопотанні не вказує - які саме розбіжності та між якими висновками експертів існують. Висловив міркування, що призначення комплексної експертизи призведе тільки до затягування розгляду справу, який уже триває із урахуванням досудового розслідування 6 років і 5 місяців.

Обвинувачений ОСОБА_6 заперечував проти призначення комплексної експертизи, оскільки кримінальне переслідування триває уже понад 6 років, що позбавляє його можливості нормально проводити підприємницьку діяльність. З нього вимагали хабарі за закриття справи, проте він на це не погодився, а тому справу було передано до суду.

Представник потерпілої сторони ОСОБА_4 у судовому просив вирішити на розсуд суду, проте зауважив, що у вказаній котельні після встановлення котлів проводилися деякі ремонтні роботи.

Загальними засадами кримінального провадження, зокрема, є: змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості та розумність строків (п.п. 15, 21 ч. 1 ст. 7 КПК України).

За приписами ч.ч. 1, 2, 6 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

В ч. 1, 2 ст 28 КПК України зазначено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Відповідно до ст. 89 КПК України суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення. У разі встановлення очевидної недопустимості доказу під час судового розгляду суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу або припинення його дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочате. Сторони кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право під час судового розгляду подавати клопотання про визнання доказів недопустимими, а також наводити заперечення проти визнання доказів недопустимими.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, зокрема, якщо: суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності.

Відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Заслухавши думки учасників, суд відмовляє у задоволенні клопотання прокурора про призначення експертизи з наступних підстав.

У матеріалах провадження є дві експертизи, проведені під час досудового розслідування стороною обвинувачення, які містять розбіжності у сумі завданих збитків (висновок будівельно-технічної експертизи №1964/1965/19-27/5094/5095/20-27 від 09.02.2021 та висновок судової економічної експертизи №СЕ-19/112-21/2165-ЕК від 25.03.2021). Питання про наявні розбіжності у цих експертизах сторона обвинувачення повинна була вирішувати під час досудового розслідування.

Висновок експерта № 338 від 26.01.2022 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи відкритий стороні обвинувачення 14.05.2024. Експерт ОСОБА_7 допитаний сторонами в судовому засіданні щодо цієї експертизи, що дало змогу з`ясувати сторонам і суду причини розбіжностей із іншими експертизами .

Зважаючи, що клопотання прокурора про призначення комплексної експертизи не містить вказівки на конкретні суперечності у згаданих експертизах, враховуючи засади кримінального провадження (зокрема, змагальності сторін, розумності строків), суд відмовляє у його задоволенні.

Щодо клопотання сторони захисту про визнання доказів недопустимими, то воно буде вирішене судом під час оцінки доказів в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення по суті справи. Тому на цьому етапі судом це клопотання не вирішується.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 332, 369-372 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_3 про призначення комплексної судової експертизи із залученням експерта з будівельно-технічних питань та економічних питань відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1