1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/2110/25 1-кс/335/901/2025
14 березня 2025 року м. Запоріжжя
В ході досудового розслідування встановлено, що 03.03.2025 з вищезазначених поточних рахунків благодійної організації на розрахунковий рахунок НОМЕР_3 , відкритий в АТ «Універсалбанк» на ім`я фізичної-особи підприємця ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 ), були перераховані грошові кошти в загальному розмірі 652882,00 гривень.
В подальшому грошові кошти у загальній сумі 500000,00 гривень з рахунку ім`я фізичної-особи підприємця ОСОБА_5 були перераховані на розрахунковий рахунок № НОМЕР_5 , відкритий в АТ «Універсалбанк» на ім`я фізичної-особи підприємця ОСОБА_6 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 ), які останній перерахував на 4 розрахункові рахунки відкриті в Акціонерному Товаристві «Перший Український Міжнародний Банк» (АТ «ПУМБ»), код ЄДРПОУ 14282829, а саме: грошові кошти в сумі 150 000 гривень на розрахунковий рахунок № НОМЕР_7 , відкритий на ім`я ОСОБА_7 ; грошові кошти в сумі 100 000 гривень на розрахунковий рахунок № НОМЕР_8 відкритий на ім`я ОСОБА_8 ; грошові кошти в сумі 100 000 гривень на розрахунковий рахунок № НОМЕР_9 відкритий на ім`я ОСОБА_9 ; грошові кошти в сумі 150 000 гривень на розрахунковий рахунок № НОМЕР_10 відкритий на ім`я ОСОБА_10 ,
Посилаючись на те, що грошові кошти в сумі 150000,00 гривень, що перераховані на розрахунковий рахунок НОМЕР_7 , відкритий на ім`я ОСОБА_11 , є об`єктом кримінально протиправних дій, оскільки були переведені без відома та дозволу власника БО «БФ «СВІТ. УКРАЇНА. ПОЛОГИ» шляхом використанням електронно обчислювальної техніки через несанкціонований доступ до рахунків зазначеної юридичної особи, а отже відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, слідчий просить накласти на них арешт з метою забезпечення збереження речових доказів.
Слідчий подала до суду заяву, в якій просила клопотання про арешт майна розглядати за її відсутності.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Вивчивши клопотання, дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України , арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Частинами 1, 2 Закону України «Про банки і банківську діяльність» передбачено, що арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду. Зупинення видаткових операцій за рахунками юридичних або фізичних осіб здійснюється в разі накладення арешту відповідно до частини першої цієї статті, а також в інших випадках, передбачених договором, Законом України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення», іншими законами та/або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Зупинення видаткових операцій здійснюється в межах суми, на яку накладено арешт, крім випадків, якщо арешт накладено без встановлення такої суми або якщо інше передбачено договором, законом чи умовами такого обтяження.
На переконання слідчого судді, матеріали кримінального провадження, додані до клопотання, містять достатні дані для висновку про те, що грошові кошти, які знаходяться (обліковуються) на зазначеному у клопотанні розрахунковому рахунку, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки є об`єктом кримінально протиправних дій, застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту зазначених грошових коштів є необхідним на даній стадії кримінального провадження і потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи їх власників (володільців). Накладення арешту на грошові кошти відповідає потребам досудового розслідування та сприятиме досягненню дієвості кримінального провадження. Пряме чи побічне значення і причетність зазначених речей до обставин кримінального правопорушення має бути перевірена під час досудового розслідування.
З огляду на викладене, клопотання слідчого є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 175, 167, 369, 372 КПК України, слідчий суддя
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому, прокурору, надіслати власникові майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1