Справа № 127/5836/22
Провадження №11-сс/801/284/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2025 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі:

головуючого - судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши в порядку ч.4 ст. 107 КПК України клопотання заявника ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 07.06.2022 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань по заяві ОСОБА_5 від 28.02.2022 про вчинення кримінального правопорушення , -

встановив:

До Вінницького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 07.06.2022. В апеляційній скарзі ОСОБА_5 ставить питання про скасування ухвали слідчого судді Вінницького міського суду від 07.06.2022 та зобов`язати посадову особу Вінницької обласної прокуратури внести відомості до ЄРДР за його заявою від 28.02.2022. Також просить поновити йому строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вінницького міського суду від 07.06.2022, посилаючись на те, що оскаржувана ухвала була ним отримана 04.01.2023.

Представник прокуратури та заявник ОСОБА_5 не з`явились в судове засідання, хоча про дату, час та місце розгляду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження повідомлялися належним чином. Будь-яких клопотань про відкладення судового розгляду учасники до суду не надсилали.

Відповідно до ч.4 ст.405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

З огляду на викладені положення кримінального процесуального закону, а також обставин вказаного провадження, колегія суддів вважає за можливе провести судовий розгляд у відсутність учасників та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши матеріали судового провадження, обговоривши клопотання заявника, колегія суддів не може погодиться доводами, викладеними в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки вважає їх неспроможними з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ст.395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Частиною третьою ст.399 КПК України передбачено, що апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

ОСОБА_5 був присутній у судовому засіданні 07.06.2022, щодо своєї скарги надавав пояснення в судовому засіданні.

В той же день слідчим суддею після виходу з нарадчої кімнати було оголошено резолютивну частину постановленої ухвали, під час проголошення якою ОСОБА_5 був присутнім. Останній днем подачі апеляційної скарги був 13.06.2022, про що ОСОБА_5 знав.

Колегія суддів аналізуючи висновки ОП ККС ВС, щодо початку обчислення строку на оскарження ухвали слідчого судді, прийшла до висновку, що коли слідчий суддя з посиланням на ч.2 ст.376 Кримінального процесуального кодексу України постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, то строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Так, якщо ухвала слідчого судді постановлена з викликом особи, відповідно до п.3 ч.2 ст.395 КПК України строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді обчислюється з дня оголошення вказаної ухвали. При вирішенні питання про те, який саме день слід вважати днем оголошення ухвали слідчого судді, а саме день оголошення резолютивної частини ухвали чи день оголошення повного її тексту, то суд повинен керуватися приписами ст. 376 КПК України.

За змістом цієї статті дата оголошення судового рішення, в тому числі й ухвали слідчого судді, безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати, і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині ухвали, розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження, а оголошення слідчим суддею в порядку ч.2 ст.376 КПК України лише резолютивної частини ухвали жодним чином не впливає на визначений процесуальним законом порядок обчислення строку апеляційного оскарження.

Правило дотримання п`ятиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядались впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності та надає особі, яка має право на апеляційне оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати апеляційну скаргу і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

З огляду на викладене, та зважаючи на положення ст.395 КПК України, останній день подачі апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від

07 червня 2022 року був 13.06.2022, проте ОСОБА_5 до цієї дати із апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді не звернувся.

Оскаржувану ухвалу від 07.06.2022 ОСОБА_5 було надіслано та доставлено на його електронну скриньку 14.06.2022 о 16:00 год. за вказаною ним у скарзі адресою ІНФОРМАЦІЯ_1 ,що підтверджують матеріали провадження, а саме лист Вінницького міського суду Вінницької області та довідка про доставку електронного листа від 14.06.2022.

Таким чином, колегія суддів вважає, що ОСОБА_5 було достовірно відомо про наявність оскаржуваної ним ухвали, однак правом вчасно її оскаржити, останній не скористався, а звернувся з апеляційною скаргою лише 01.04.2025, тобто із пропуском строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до вимог ст.399 КПК України пропущений строк може бути поновлений лише за умови його пропуску з поважних причин, і вирішення цього питання покладається на суд.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Згідно з усталеною судовою практикою Верховного Суду під час оцінки поважності причин пропуску строку слід звертати увагу не лише на об`єктивні, а й суб`єктивні чинники, зокрема поведінку особи, що свідчить про її наміри реалізувати процесуальні права, поважними визнаються обставини, які виникли або тривали протягом строку звернення до суду оскарження, є об`єктивними, не залежать від дій особи і пов`язані з дійсними істотними перешкодами для своєчасного звернення до суду в конкретній справі.

Колегією суддів установлено, що окрім того,- ухвалами Вінницького апеляційного суду ОСОБА_5 неодноразово було відмовлено у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 07.06.2022 у цьому ж провадженні та роз`яснено порядок та строки оскарження прийнятих рішень, однак ОСОБА_5 знову звернувся з новою апеляційною скаргою та клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Проте, не зважаючи на ухвали апеляційних судів, ОСОБА_5 повторно подану аналогічне клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 07.06.2022 і не наведено поважності причин пропуску такого строку, а також не надано жодних доказів цих поважних причин.

У справі «Устименко проти України» ЄСПЛ вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ст. ст. 404, 405, 422 КПК України, суд

у х в а л и в :

відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_5 в поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 07.06.2022.

Апеляційну скаргу разом з доданими матеріалами повернути апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 3-х (трьох) місяців з дня проголошення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3