Провадження № 11-сс/824/1933/2025 Доповідач ОСОБА_2
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

Іменем України

8 квітня 2025 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді- ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі - ОСОБА_5 ,

за участю скаржника - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу з доповненнями представника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 лютого 2025 року,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 лютого 2025 року залишено без задоволення скаргу представника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В ухвалі слідчого судді зазначено, що заява ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення не містить викладу відповідних фактичних обставин кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 374 КК України, зокрема в чому полягали протиправні дії чи бездіяльність судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_8 , та чи була заподіяна істотна шкода фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, адвокат подав апеляційну скаргу з доповненнями ОСОБА_6 , в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити скаргу шляхом зобов`язання слідчих ДБР, які наділені повноваженнями стосовно внесення відомостей заяв (повідомлень) про кримінальне правопорушення до ЄРДР, внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення, що передбачене ч. 1 ст. 374 КК України від 30.09.2024 року, яка отримана ДБР 30.09.2024 року, щодо ймовірно протиправних дій судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_8 , та розпочати досудове розслідування.

Зазначає, що в день постановлення ухвали слідчого судді за заявою ОСОБА_6 про відвід слідчого судді ОСОБА_9 , ОСОБА_6 не був присутній з причин, які не залежали від його волі та бажання, оскільки не був піднятий до зали судового засідання з конвойного приміщення Печерського районного суду м. Києва за вказівкою головуючого по справі судді ОСОБА_8 . Тобто, слідчим суддею ОСОБА_8 порушено право на захист підозрюваного ОСОБА_6 , оскільки позбавлено його можливості брати участь у судовому засіданні та скористатись своїми правами, зокрема надати пояснення по суті його заяви про відвід. ОСОБА_6 бажав надати пояснення по суті заявленої ним заяви про відвід слідчої судді та не повідомляв суд про розгляд вказаної заяви без його участі.

Крім того, зазначає, що Шевченківський районний суд м. Києва не розглянув доводів, наведених в скарзі скаржника, належним чином не перевірив їх, мотивованих і обґрунтованих відповідей на їх спростування у своєму рішенні не навів, внаслідок чого постановив ухвалу з порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Разом з тим, вказує, що суд не вмотивував свого рішення, дійшов передчасного висновку про те, що у заяві про кримінальне правопорушення відсутні будь-які конкретні об`єктивні дані, які б під час досудового розслідування можливо перевірити, а також те, що зміст та суть заяви має загальний характер, без наведених конкретних фактів вчинення зазначеного кримінального правопорушення, окрім цього, до загального опису зазначених обставин суд не навів переконливих мотивів відхилення доводів скарги, а тому постановлене ним судове рішення не можна вважати таким, що відповідає приписам норм КПК України. У зв`язку з чим воно підлягає скасуванню з підстав істотного порушення вимог кримінального процесуального закону.

Захисник ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_10 , представники ДБР та Київської міської прокуратури в судове засідання не з`явилась, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, будь-яких клопотань не подавали, в тому числі про відкладення розгляду справи.

Враховуючи думку ОСОБА_6 , який вважав за можливе проводити розгляд апеляційної скарги без участі захисника, а також вимоги ч. 4 ст. 405 КПК України, колегія суддів вважає за можливе здійснювати апеляційний розгляд без участі вказаних осіб.

Заслухавши доповідь судді, думку ОСОБА_6 , який підтримав апеляційну скаргу з доповненнями, перевіривши матеріали за скаргою та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про Державне бюро розслідувань», усі отримані із заяв і повідомлень, а також виявлені з інших джерел відомості про обставини, що можуть свідчити про вчинення злочину, вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань у порядку, передбаченому КПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення.

За вимогами ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається з матеріалів справи, адвокат ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_6 від 30.09.2024 року.

При цьому, у скарзі захисник зазначив, що ОСОБА_6 30.09.2024 року до Державного бюро розслідувань подано заяву про вчинення суддею Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 374 КК України. Уповноважена особа Державного бюро розслідувань, в порушення вимог ст. 214 КПК України, протягом 24 годин питання про внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення не вирішила, що стало підставою для оскарження такої бездіяльності до слідчого судді.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 слідчий суддя в ухвалі зазначив, що подана заява не містить викладу відповідних фактичних обставин кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 374 КК України, зокрема в чому полягали протиправні дії чи бездіяльність судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_8 , та чи була заподіяна істотна шкода фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Положення статті 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, згідно п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 №139 відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відтак, не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Норми чинного КПК України не передбачають жодної гарантії для захисту своїх прав особою, щодо якої кримінальне провадження може бути розпочате безпідставно.

Наявність в чинному КПК України спрощеного порядку прийняття та реєстрації всіх без винятку заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення (дійсних чи надуманих) може зробити можливим внесення будь-якої інформації до ЄРДР і відкриття, іноді безпідставного, кримінального провадження.

На підставі наведеного, колегія суддів вважає, що слідчий суддя вірно зазначив у своєму рішенні про те, що ч. 5 ст. 214 КПК України встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення відповідного кримінального правопорушення, яких представником ОСОБА_6 - адвокатом ОСОБА_7 у заяві від 30 вересня 2024 року № 3217зкп належним чином наведено не було, а дані, які викладені у повідомленні про нібито вчинення кримінального правопорушення, зводяться до незгоди із прийнятими судом рішеннями, а відтак, бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відсутня.

Крім цього, на думку колегії суддів, слідчий суддя вірно зазначив у своєму рішенні про те, що можливе порушення суддею норм матеріального або процесуального права не може виключно кваліфікуватись як кримінальне правопорушення, та як підстава для притягнення судді до кримінальної відповідальності. Адже, відповідні порушення усуваються за наслідками перегляду судового рішення в апеляційному та касаційному порядку.

Статтею 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

Забезпечення права на апеляційний перегляд справи, та у визначених законом випадках, на касаційне оскарження судового рішення є одним з основних засад судочинства, встановлених статтею 129 Конституції України.

Відтак, колегія суддів вважає, що заява про вчинення суддею злочину (кримінального правопорушення) у вигляді, на думку заявника, порушення права на захист, викликані незгодою заявника з прийнятим рішенням, або бажанням таким чином вплинути на результат розгляду справи поза межами встановленої судової процедури, відтак, це є прямим тиском на суд.

Отже, доводи апеляційної скарги щодо незаконності та необґрунтованості судового рішення, колегія суддів вважає безпідставними, а рішення слідчого судді законним та обґрунтованим.

Істотних порушень вимог КПК України, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу з доповненнями представника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 лютого 2025 року, якою залишено без задоволення скаргу представника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Суддя Суддя