У Х В А Л А

Іменем України

25 жовтня 2024 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянського УПГУНП в м. Києві та про зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду м. Києва, в порядку глави 26 КПК України, надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянського УПГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, посилаючись на те, що 10.10.2024 року ОСОБА_4 звернувся до Деснянського УПГУНП в м. Києві із заявою про кримінальне правопорушення. По проходженню встановленого Законом часового терміну у 24 години, заява ОСОБА_4 про злочин не була внесена до ЄРДР, а тому просить зобов`язати уповноважених осіб Деснянського УПГУНП в м. Києві внести відомості про кримінальне правопорушення за його заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В суд заявник не з`явися, надіслав заяву про слухання скарги у його відсутність.

У відповідності до вимог ч.3ст.306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Враховуючи вимоги ч.3ст.306 КПК України, те, що скаржник був належним чином повідомленим про день та час слухання скарги, тому суд вважає розглянути скаргу у відсутність осіб, які не з`явились у судове засідання.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу до наступного.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь - якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною 2 цієї статті визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Проте, така спрощена процедура не означає, що критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР взагалі відсутні. Її спрощеність полягає у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, натомість, необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи причетні до його скоєння, тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Зазначене узгоджується із правовою позицією, висловленою у постановах Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16.05.2019 р. у справі № 761/20985/18 та від 30.09.2021р. у справі № 556/450/18, зокрема про те, що КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

При цьому, положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно - небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Особливою частиною КК України, саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення за КК України, мають бути критерієм внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020р.

Відповідно до п. 1 розділу 2 зазначеного Положення, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Виходячи з наведеного, слідчий суддя зазначає, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь - які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про його вчинення. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування.

Відтак, за наявності у заяві чи повідомленні об`єктивних даних (а не суто гіпотетичних чи уявних), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення, вони повинні бути внесені до ЄРДР.

Водночас, якщо заявник таких даних не наводить, його заява не може вважатися такою, що підлягає обов`язковій реєстрації в ЄРДР. Тобто, навіть якщо заявник стверджує про наявність ознак злочину та певну його кваліфікацію, це не означає, що подія злочину мала місце насправді та що склад кримінального правопорушення наявний, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

Отже, законодавець передбачив необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Саме такий підхід є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Як вбачається із змісту заяви ОСОБА_4 , 08.10.2024 року о 07.20год він був затриманий працівниками ТЦК, доставлено за адресою АДРЕСА_1 , де йому був виписаний штраф в сумі 25550грн., після чого його відпустили разом з товаришем, який приїхав за ним. Більше з даного приводу добавити він нічого не може.

Натомість, з наведеного тексту не вбачається відомостей, які б свідчили або могли свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.

Відтак, слідчий суддя вважає, що заява ОСОБА_4 за своїм змістом зводиться до власних умовиводів останнього щодо можливого вчинення службовими особами зазначених у заяві державних органів кримінальних правопорушень, без викладення на підтвердження цих тверджень конкретних обставин їх вчинення. Скаржником не наведено будь-якої вагомої інформації про події чи факти, які призвели до відповідних наслідків, не зазначено часу та місця, де вони відбулися та існуванням яких обґрунтовується необхідність внесення відомостей до ЄРДР, а тому обов`язок органу досудового розслідування у реєстрації такої заяви не виникає.

Крім того, із змісту заяви ОСОБА_4 вбачається, що вона фактично є поясненнями на ім`я начальника Деснянського УПГУНП в м. Києві з приводу штрафування його працівниками ТЦК.

Більше того, у долучених до скарги матеріалах відсутні будь-які об`єктивні дані, які б свідчили, що ОСОБА_4 подав заяву до Деснянського УПГУНП в м. Києві, і дана заява була отримана Деснянським УПГУНП в м. Києві.

Таким чином, скаржником не доведено обов`язок уповноважених осіб Деснянського УПГУГП в м. Києві внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення, та як наслідок їх бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за наслідками надходження заяви, а тому в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянського УПГУНП в м. Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 10.10.2024 року - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її проголошення безпосередньо джо Київського апеляційного суду, а особою, без участі якої її постановлено, апеляційна скарга може бути подана протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Слідчий суддя: