Житомирський апеляційний суд
Справа №274/4671/24 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Номер провадження №11-сс/4805/427/24
Категорія ст.422 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

з участю секретаря: ОСОБА_5

підозрюваного: ОСОБА_6

захисника: ОСОБА_7

прокурора: ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 31 травня 2024 року, якою задоволено клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 ,-

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 31 травня 2024 року задоволено клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 без визначення розміру застави, до 28 липня 2024 року.

Слідчий суддя дійшов висновку, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України та на даний час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України.

В апеляційній скарзі підозрюваний ОСОБА_6 , як вбачається з її змісту, просить скасувати ухвалу слідчого судді.

Вважає зазначену ухвалу незаконною та необґрунтованою.

Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваного та захисника, які підтримали апеляційну скаргу, заперечення прокурора на апеляційну скаргу, перевіривши матеріали провадження відповідно до вимог ст. 404 КПК України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим заходом і він може бути застосованим тоді, коли жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених у ст. 177 КПК України.

Згідно з вимогами ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На думку колегії суддів висновки слідчого судді про обґрунтованість підозри повідомленої ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, яке відносяться до категорії тяжких злочинів, відповідають фактичним обставинам провадження, оскільки підтверджуються матеріалами кримінального провадження.

Обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Відповідно до підозри, 29.05.2024 року близько 22 год. ОСОБА_9 знаходилась поблизу магазину «Полісся», що знаходиться по АДРЕСА_1 , де між нею та ОСОБА_6 розпочався словесний конфлікт.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , умисно завдав один удар зовнішньою поверхнею стопи правої ноги по тулубу ОСОБА_9 зліва, яка в той час сиділа на лавці.

Продовжуючи свої злочинні дії, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки, в той же день, час, місці, за вказаних обставин, ОСОБА_6 схопив правою рукою за волосся на голові ОСОБА_9 та стягнув останню з лавки на землю.

В результаті своїх злочинних дій ОСОБА_6 заподіяв ОСОБА_9 тілесні ушкодження у вигляді: гематоми в поперековій ділянці зліва, забою лівої нирки (гематоми лівої нирки, розриву заднього сегмента паренхіми лівої нирки Grade III; з ознаками кровотечі), заочеревинної гематоми, розриву селезінки, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, які небезпечні для життя в момент спричинення.

Так, зокрема обґрунтованість підозри підтверджується: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 ; протоколами допитів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ; протоколом слідчого експерименту за участі ОСОБА_13 ; висновком судово-медичної експертизи від 31.05.2024 № 130, відповідно до якого у ОСОБА_9 виявлено тілесні ушкодження у вигляді: гематоми в поперековій ділянці зліва, забою лівої нирки (гематоми лівої нирки, розриву заднього сегмента паренхіми лівої нирки Grade III; з ознаками кровотечі), заочеревинної гематоми, розриву селезінки, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, які небезпечні для життя в момент спричинення; протоколом слідчого експерименту за участі ОСОБА_12 в частині факту, що ОСОБА_6 наносив удар по тулубу ОСОБА_9 ; висновком судово-медичної експертизи ОСОБА_9 , згідно якого враховуючи локалізацію та характер виявлених тілесних ушкоджень судовий експерт вважає, що спричинення їх за обставин, на які вказує свідок ОСОБА_12 при проведенні слідчого експерименту від 30.05.2024 за її участі не виключається.

Слідчий суддя достатньо обґрунтував свої висновки про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки у разі визнання його винним йому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Також підозрюваний ОСОБА_6 може впливати на свідків, так як показання підозрюваного та свідків різняться, а очевидцями події нанесення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_9 є значна кількість людей, адреси місця проживання який відомі підозрюваному та на показання яких він може впливати, примушуючи або переконуючи давати неправдиві показання, спотворюючи фактичні обставини.

Крім того, ОСОБА_6 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки схильний до протиправної поведінки та раніше притягувався до відповідальності, з цими висновками погоджується і колегія суддів.

Враховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, наслідки (тяжкі тілесні ушкодження, які небезпечні для життя в момент заподіяння), офіційно не працевлаштований, з дружиною не проживає, має батька інваліда 2 групи, але з ним не проживає, притягувався до адміністративної відповідальності за домашнє насильство та керування транспортними засобами у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння, хворіє на хронічний алкоголізм, ці обставини в своїй сукупності свідчать про те, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а тому лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на даний час на переконання апеляційного суду зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку та запобігти вказаним ризикам.

Колегія суддів зважає і на те, що при розгляді питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід враховувати і серйозність звинувачення та ризик втечі обвинуваченого. Крім цього, «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Надані захисником докази, про те, що підозрюваний ОСОБА_6 одружений, має дітей, учасник бойових дій, має батька інваліда не спростовують правильність висновків слідчого судді та не свідчать про можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено достатніх стримуючих факторів від порушень з боку підозрюваного своїх зобов`язань в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Крім того, відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд вправі не визначати альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави щодо злочину вчиненого із застосуванням насильства, а тому колегія суддів не вбачає порушень при застосуванні слідчим суддею запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 без визначення розміру застави.

Також, колегія суддів зважає і на те, що на даний час в Україні введено воєнний стан, що також є відповідним ризиком, який з врахуванням даних про особу обвинуваченого, додатково свідчить про правильність висновків суду, оскільки в зазначених умовах здійснення контролю за обвинуваченим правоохоронними органами, в разі застосування до нього інших більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі домашнього арешту є ускладненим.

За таких обставин апеляційний суд вважає обґрунтованими та законними висновки суду про наявність достатніх підстав, згідно вимог ст.194 КПК України для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді колегія суддів не знаходить.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 31 травня 2024 року, якою задоволено клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 - без змін.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді: