Справа № 686/7896/23
Провадження № 1-кп/686/523/24
4 грудня 2024 року м. Хмельницький
Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області в складі:
головуючої - судді ОСОБА_1
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , працюючого начальником управління інспекційної діяльності у Хмельницькій області Центрально-західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, раніше не судимого, обвинуваченого за ч. 1, ч. 2 ст. 364 КК України,
За змістом пред`явленого обвинувачення, ОСОБА_5 обвинувачується в умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для інших фізичних осіб використанні службовою особою влади всупереч інтересам служби, що завдало істотної шкоди державним інтересам та в умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для інших фізичних осіб використанні службовою особою влади всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки, скоєних при наступних обставинах.
Відповідно до Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.09.2019 № 823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Накладання штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення врегульовано такими законодавчими актами:
- Кодекс законів про працю України від 10.12.1971 № 322-УІІІ (далі КЗпП України);
- Порядок накладання штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 № 509 (далі Порядок № 509);
- Порядок здійснення державного контролю за державним законодавством про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 № 295 (далі Порядок № 295).
Відповідно до п. 23 ст. 29 Бюджетного кодексу України до складу доходів Державного бюджету України відносяться кошти від санкцій (штрафи, пеня тощо), що застосовуються відповідно до закону.
Згідно ст. 265 КЗпП України штрафи, накладення яких передбачено ч. 2 цієї статті, є фінансовими санкціями, які накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.
Відповідно до Порядку № 509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).
Так, штрафи накладаються, серед іншого, на підставі акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників та акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування.
Управління Держпраці у Хмельницькій області (далі Управління) діє на підставі положення, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 03.08.2018 № 84.
Управління є юридичною особою публічного права, неприбутковою установою та територіальним органом Держпраці і утримується за рахунок коштів Державного бюджету України.
Основними завданнями Управління є: реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб; здійснення комплексного управління охороною праці та промисловою безпекою на обласному рівні; здійснення державного регулювання і контролю у сфері діяльності, пов`язаної з об`єктами підвищеної небезпеки; організація та здійснення державного нагляду (контролю) у сфері функціонування ринку природного газу в частині підтримання належного технічного стану систем, вузлів і приладів обліку природного газу на об`єктах його видобутку та забезпечення безпечної і надійної експлуатації об`єктів Єдиної газотранспортної системи.
Відповідно до наказу Державної служби України з питань праці від 04.05.2018 № 18-кт на посаду першого заступника начальника Управління Держпраці у Хмельницькій області з 05.05.2018 призначено ОСОБА_5 .
(Епізод 1) Відповідно до наказу Управління про здійснення інспекційного відвідування посадовими особами Управління від 10.12.2018 № 263 за підписом першого заступника начальника ОСОБА_7 та на підставі направлення про проведення інспекційного відвідування від 10.12.2018 № 1178/18 за підписом начальника ОСОБА_8 , інспекторами ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 здійснено інспекційне відвідування фізичної особи підприємця ОСОБА_12 (далі ФОП ОСОБА_12 ), який використовує найману працю. Предметом контролю було додержання законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин.
За результатами інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_12 встановлено порушення ч.ч. 1, 3 ст. 24 КЗпП України та вимоги Постанови КМУ від 17.06.2015 № 413 «Про порядок повідомлення Державній фіскальній службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу/укладення гіг-контракту», а саме у однієї особи не оформлені трудові відносини відповідно до законодавства.
В подальшому за результатами інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_12 був складений Акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю від 11.12.2018 № 22-29/4039-ІВ.
Так, відповідно до абз 2 та 3 ст. 265 КЗпП України фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору тягне за собою накладання штрафу у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення (розмір мінімальної заробітної плати, станом на момент виявлення порушення 3 723,00 грн).
Відповідно до п. 29 Порядку № 295 передбачено, що «Заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників, несвоєчасну та не у повному обсязі виплату заробітної плати, недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування або невиїзного інспектування».
Згідно п. Порядку № 509 «Штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальником управління і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками».
Однак, заступник начальника Управління ОСОБА_5 будучи уповноваженою службовою особою, яка відповідно до п. 2 Порядку № 509 накладає штрафи за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, в порушення п. 29 Порядку № 295 (чинної на момент інспекційного відвідування) та п. 2 Порядку № 509, зловживаючи владою, умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для себе, всупереч інтересам служби, прийняв рішення про складання протоколу розгляду про накладання штрафу на ФОП ОСОБА_12 від 02.01.2019, в якому зафіксував рішення не виносити постанову про накладання штрафу уповноваженими посадовими особами, за відсутності складу правопорушення, передбаченого абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України, що призвело до втрат Державного бюджету України у вигляді не надходження коштів на суму 111 690,00 грн. (сто одинадцять тисяч шістсот дев`яноста гривень, 00 коп.)
(Епізод 2) Відповідно до наказу Управління про здійснення інспекційного відвідування посадовими особами Управління від 20.02.2019 № 53 за підписом начальника ОСОБА_8 та на підставі направлення про проведення інспекційного відвідування від 20.02.2019 № 220/19 за підписом першого заступника начальника ОСОБА_7 , інспекторами ОСОБА_13 та ОСОБА_11 здійснено інспекційне відвідування фізичної особи підприємця ОСОБА_14 (далі ФОП ОСОБА_14 ), яка використовує найману працю. Предметом контролю було додержання законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин.
За результатами інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_14 встановлено порушення ч.ч. 1, 3 ст. 24 КЗпП України та вимоги Постанови КМУ від 17.06.2015 № 413 «Про порядок повідомлення Державній фіскальній службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу/укладення гіг-контракту», а саме у однієї особи не оформлені трудові відносини відповідно до законодавства.
В подальшому за результатами інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_14 був складений Акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю від 20.02.2019 № ХМ856/1690/АВ.
Так, відповідно до абз 2 та 3 ст. 265 КЗпП України фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору тягне за собою накладання штрафу у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення (розмір мінімальної заробітної плати, станом на момент виявлення порушення 4 173,00 грн).
Відповідно до п. 29 Порядку № 295 передбачено, що «Заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників, несвоєчасну та не у повному обсязі виплату заробітної плати, недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування або невиїзного інспектування».
Згідно п. 2 Порядку № 509 «Штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальником управління і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками».
Однак, заступник начальника Управління ОСОБА_5 будучи уповноваженою службовою особою, яка відповідно до п. 2 Порядку № 509 накладає штрафи за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, в порушення п. 29 Порядку № 295 (чинної на момент інспекційного відвідування) та п. 2 Порядку № 509, зловживаючи владою, умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для себе, всупереч інтересам служби, прийняв рішення про складання протоколу розгляду про накладання штрафу на ФОП ОСОБА_14 від 13.03.2019, в якому зафіксував рішення не виносити постанову про накладання штрафу уповноваженими посадовими особами, за відсутності складу правопорушення, передбаченого абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України, що призвело до втрат Державного бюджету України у вигляді не надходження коштів на суму 125 190,00 грн. (сто двадцять п`ять тисяч сто дев`яноста гривень, 00 коп.)
(Епізод 3) Відповідно до наказу Управління про здійснення інспекційного відвідування посадовими особами Управління від 03.05.2019 № 126 за підписом начальника ОСОБА_8 та на підставі направлення про проведення інспекційного відвідування від 03.05.2019 № 504/19 за підписом першого заступника начальника ОСОБА_7 , інспекторами ОСОБА_15 та ОСОБА_16 здійснено інспекційне відвідування фізичної особи підприємця ОСОБА_17 (далі ФОП ОСОБА_17 ), який використовує найману працю. Предметом контролю було додержання законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин.
За результатами інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_17 встановлено порушення ч.ч. 1, 3 ст. 24 КЗпП України та вимоги Постанови КМУ від 17.06.2015 № 413 «Про порядок повідомлення Державній фіскальній службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу/укладення гіг-контракту», а саме у однієї особи не оформлені трудові відносини відповідно до законодавства.
В подальшому за результатами інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_17 був складений Акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю від 06.05.2019 № ХМ1731/1748/АВ.
Так, відповідно до абз 2 та 3 ст. 265 КЗпП України фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору тягне за собою накладання штрафу у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення (розмір мінімальної заробітної плати, станом на момент виявлення порушення 4 173,00 грн).
Відповідно до п. 29 Порядку № 295 передбачено, що «Заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників, несвоєчасну та не у повному обсязі виплату заробітної плати, недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування або невиїзного інспектування».
Згідно п. 2 Порядку № 509 «Штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальником управління і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками.
Однак, заступник начальника Управління ОСОБА_5 будучи уповноваженою службовою особою, яка відповідно до п. 2 Порядку № 509 накладає штрафи за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, в порушення п. 29 Порядку № 295 (чинної на момент інспекційного відвідування) та п. 2 Порядку № 509, зловживаючи владою, умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для себе, всупереч інтересам служби, прийняв рішення про складання протоколу розгляду про накладання штрафу на ФОП ОСОБА_17 від 27.05.2019, в якому зафіксував рішення не виносити постанову про накладання штрафу уповноваженими посадовими особами, за відсутності складу правопорушення, передбаченого абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України, що призвело до втрат Державного бюджету України у вигляді не надходження коштів на суму 125 190,00 грн. (сто двадцять п`ять тисяч сто дев`яноста гривень, 00 коп.)
Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обвинувачується в умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для інших фізичних осіб використанні службовою особою влади всупереч інтересам служби, що завдало істотної шкоди державним інтересам, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.
(Епізод 4) Крім того, відповідно до наказу Управління про здійснення інспекційного відвідування посадовими особами Управління від 24.10.2019 № 230 та на підставі направлення про проведення інспекційного відвідування від 24.10.2019 № 770/19 за підписами начальника ОСОБА_8 , інспекторами ОСОБА_9 , ОСОБА_11 та ОСОБА_18 , за участю ОСОБА_19 , здійснено інспекційне відвідування фізичної особи підприємця ОСОБА_20 (далі ФОП ОСОБА_20 ), яка використовує найману працю. Предметом контролю було додержання законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин.
За результатами інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_20 встановлено порушення ч.ч. 1, 3 ст. 24 КЗпП України та вимоги Постанови КМУ від 17.06.2015 № 413 «Про порядок повідомлення Державній фіскальній службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу/укладення гіг-контракту», а саме у трьох осіб не оформлені трудові відносини відповідно до законодавства.
В подальшому за результатами інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_20 був складений Акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю від 29.10.2019 № ХМ2616/1635/АВ.
Так, відповідно до абз 2 та 3 ст. 265 КЗпП України фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору тягне за собою накладання штрафу у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення (розмір мінімальної заробітної плати, станом на момент виявлення порушення 4 173,00 грн).
Відповідно до п. 29 Порядку № 295 передбачено, що «Заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників, несвоєчасну та не у повному обсязі виплату заробітної плати, недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування або невиїзного інспектування».
Згідно п. 2 Порядку № 509 «Штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальником управління і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками».
Однак, заступник начальника Управління ОСОБА_5 будучи уповноваженою службовою особою, яка відповідно до п. 2 Порядку № 509 накладає штрафи за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, в порушення п. 29 Порядку № 295 (чинної на момент інспекційного відвідування) та п. 2 Порядку № 509, зловживаючи владою, умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для себе, всупереч інтересам служби, листом від 10.12.2019 № 6908/19, повідомив ФОП ОСОБА_20 про відсутність підстав для складення постанови про накладення штрафу за порушення законодавства про працю, відповідальність за яке передбачена ст. 265 КЗпП України, що призвело до втрат Державного бюджету України у вигляді не надходження коштів на суму 375 570,00 грн. (триста сімдесят п`ять тисяч п`ятсот сімдесят гривень, 00 коп.)
(Епізод 5) Відповідно до наказу Управління про здійснення інспекційного відвідування посадовими особами Управління від 18.10.2019 № 223 та на підставі направлення про проведення інспекційного відвідування від 18.10.2019 № 756/19 за підписами начальника ОСОБА_8 , інспекторами ОСОБА_21 , ОСОБА_15 , за участю ОСОБА_16 , здійснено інспекційне відвідування фізичної особи підприємця ОСОБА_22 (далі ФОП ОСОБА_22 ), яка використовує найману працю. Предметом контролю було додержання законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин.
За результатами інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_22 , у зв`язку із створенням перешкод у діяльності інспектора праці, що полягало у ненаданні робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками, ненадання керівником усних або письмових пояснень та ненадання можливості фіксувати відеотехнікою, які необхідні для проведення інспекційного відвідування, був складений Акт про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування від 18.10.2019 № ХМ2560/1263/АВ.
У відповідності до вимог постанови Кабміну № 509 від 17.07.2013, штрафи накладаються на підставі Акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування.
Так, відповідно до абз 7 ч. 2 ст. 265 КЗпП України вчинення дій, передбачених абзацом шостим цієї частини, при проведенні перевірки з питань виявлення порушень, зазначених в абзаці другому цієї частини, - у стократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення (розмір мінімальної заробітної плати, станом на момент виявлення порушення 4 173,00 грн).
Відповідно до п. 29 Порядку № 295 передбачено, що «Заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників, несвоєчасну та не у повному обсязі виплату заробітної плати, недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування або невиїзного інспектування».
Згідно п. 2 Порядку № 509 «Штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальником управління і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками».
Однак, заступник начальника Управління ОСОБА_5 будучи уповноваженою службовою особою, яка відповідно до п. 2 Порядку № 509 накладає штрафи за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, в порушення п. 29 Порядку № 295 (чинної на момент інспекційного відвідування) та п. 2 Порядку № 509, зловживаючи владою, умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для себе, всупереч інтересам служби, листом від 10.12.2019 № 6909/19, повідомив ФОП ОСОБА_22 про відсутність підстав для складення постанови про накладення штрафу за порушення законодавства про працю, відповідальність за яке передбачена ст. 265 КЗпП України, що призвело до втрат Державного бюджету України у вигляді не надходження коштів на суму 417 300,00 грн. (чотириста сімнадцять тисяч триста гривень, 00 коп.).
Тобто, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обвинувачується в умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для інших фізичних осіб використанні службовою особою влади всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
У судовому засіданні обвинувачений свою вину у вчиненому заперечив та надав покази про те, що дійсно з 2004 року працює в управлінні Держпраці у Хмельницькій області, з 2018 по 2022 роки на посаді першого заступника та мав повноваження здійснювати розгляд справ, що були наслідками інспекційних відвідувань інспекторами праці. Усі справи, у тому числі щодо ФОП ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , Масалиги розглядав об`єктивно, неупереджено та діяв в інтересах держави з метою уникнення оскарження постанов про накладення штрафів, що могло спричинити наслідки втрат для державного бюджету у зв`язку із подальшим стягненням судового збору. При цьому особисто не знайомий з жодним із суб`єктів господарювання. При розгляді справ керувався виключно положеннями діючого законодавства та брав до уваги фактичні обставини перевірки, зокрема. При розгляді справи ФОП ОСОБА_24 було долучено договір про надання послуг на складання меблів, який мав місце і на момент перевірки, однак не був підписаний, при цьому сторони дійшли згоди з усіх істотних умов. Також мав місце акт прийому-передачі і платіжний документ про оплату виконаної громадянином ОСОБА_27 роботи, який усі ці обставини підтвердив. Аналогічно по матеріалах перевірки ФОП ОСОБА_23 були цивільно-правові угоди. В матеріалах по ФОП ОСОБА_26 інспекторами зазначено, що ФОП не оформив трудові відносини із ОСОБА_28 , яка натомість пояснила, що подала документи для оформлення як ФОП на себе і на момент закінчення перевірки уже було видано відповідне свідоцтво про реєстрацію суб`єкта господарювання, таким чином вказана особа не являлася найманим працівником. На момент перевірки ФОП ОСОБА_25 і Масалиги Порядок №295 не діяв, оскільки був скасований, однак в обох випадках застосовано інспекторами. Крім того за місцем перевірки ФОП Масалиги здійснював діяльність ще один ФОП і на момент розгляду справи не вдалося встановити, хто з них чинив перешкоди для проведення перевірки, при цьому, у направленні для проведення перевірки не було вказано усіх інспекторів, які приймали участь, зокрема не було вказано ОСОБА_29 та ОСОБА_30 .. При розгляді справи ФОП ОСОБА_25 також враховано, що направлення на проведення інспекційного відвідування видано на іншу адресу, не ту, де фактично проведено перевірку. Таким чином, з`ясовано недоліки, які були б суттєвою підставою для судового оскарження накладених стягнень, що б потягло втрати бюджету пов`язанні з відшкодуванням судового збору, враховуючи зазначене, тобто відсутність беззаперечних доказів вини осіб та з урахуванням вимог законодавства, прийнято рішення про не притягнення цих осіб до відповідальності. Також обвинувачений звернув увагу на те, що частина вказаних справ були предметом аудиторської перевірки у 2019 році, однак жодних порушень не було встановлено.
Представник потерпілого-Державної казначейської служби України до суду не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності.
На доведення винуватості ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень прокурором надано наступні докази:
-Накази по Управлінню Держпраці у Хмельницькій області щодо призначень на посади, розподіл обов`язків, у тому числі ОСОБА_5
-Положення про Управлінння Держпраці у Хмельницькій області №84 від 03.08.2018 року.
-Положення про відділи та посадові інструкції.
-Журнал реєстрації документів одержаних уповноваженою посадовою собою Управління Держпраці у Хмельницькій області, для розгляду справи про накладення штрафу відповідно до Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України вд17.07.2013 року №509.
-Аудиторський звіт №54 від 18.09.2020 року за результатами проведення аудиту Управління Держпраці у Хмельницькій області за змісто якого: п.11. В порушення вимог пункту 29 постанови Кабміну № 295 від 26.04.2017, уповноваженими особами Управління в першому півріччі 2019 року не вносились штрафи за недотримання мінімальних гарантій в оплаті праці у випадку усунення порушень під час проведення інспекційних відвідувань. П.12. Встановлено 5 випадків порушення вимог пункту 2 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабміну № 509 від 17.07.2013 та ст. 265 КЗпП, а саме не винесення постанов про накладення штрафу за фактичний допуск працівників до роботи без оформлення трудових відносин. П.13. В порушення вимог абз. 4, пункту 2 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабміну № 509 від 17.07.2013 та абз. 7 ч. 2, ст. 265 КЗпП виявлено 2 випадки не винесення постанов про накладення штрафу за складеними Актами про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування. П.14.Постановою про, накладення штрафу № 22/228 від 16.10.2019 на ПП «Капітал-Буд сучасне будівництво» було зайво накладено штраф відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП. П.15. В порушення вимог ч.2 пункту 2 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабміну № 509 від 17.07.2013, виявлено 3 випадки не винесення постанов про накладення штрафу за складеним Актом перевірки ДПС, її територіального органу, у ході якої виявлені порушення законодавства про працю. П.16. Встановлено окремі випадки здійснення Управлінням реєстрації декларацій відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці всупереч вимогам законодавства, а саме: зареєстровано декларації підписані іншою особою, а не керівником юридичної особи, який декларує та підтверджує відповідальність про відомості зазначені у декларації.
-Висновок спеціаліста за результатами дослідження Північного офісу Держаудитслужби від 30.06.2021 року, у якому зазначено про порушення п. 29 Постанови КМУ від 26.04.2017 № 295 «Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні, п. 2 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення затвердженого Постановою КМУ від 17.07.2013 509 та ст. 265 Кодексу законів про працю України, посадовими особами Управління, які відповідно до п. 2 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, накладають штрафи за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, однак не було призначено до розгляду справи про накладання штрафів, що призвело до недоотримання Державним бюджетом України коштів у сумі 111 690грн. по епізоду перевірки ФОП ОСОБА_12 ; 125 190грн. по епізоду перевірки ФОП ОСОБА_14 ; 125 190грн. по епізоду ФОП ОСОБА_17 ; 375 570грн. по епізоду ФОП ОСОБА_20 ; 417 300грн. по епізоду ФОП ОСОБА_22 .. Загалом, зі змісту вказаного висновку слідує, що накладення штрафу по зазначених випадках було безальтернативним, що у подальшому вплинуло на висновки зроблені експертом.
- Згідно висновку судово-економічної експертизи №131/7 від 21.07.2022 року, в частині, що стосується даного кримінального провадження, визначено наступне: По п`ятому питанню: Висновки, в частині розміру втрат Державного бюджету України вигляді ненадходження коштів у сумі 111 690,00 грн., внаслідок виявлених порушень відповідно п. 29 Постанови КМУ від 26.04.2017 № 295 та п. 2 Порядку накладання штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 17 липня 2013 року № 509, які встановлені перевіркою Північного офісу Держаудитслужби від 30.06.2021, щодо не накладання штрафу на фізичну особу - підприємця ОСОБА_12 , документально підтверджуються у сумі 111 690,00 грн. По шостому питанню: Розмір матеріальної шкоди (збитків), завданий Державному бюджету України, внаслідок виявлених порушень відповідно п. 29 Постанови КМУ від 26.04.2017 № 295 та п. 2 Порядку накладання штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 17 липня 2013 року № 509, які встановлені у висновку Північного офісу Держаудитслужби від 30.06.2021, щодо не накладання штрафу на фізичну особу - підприємця ОСОБА_12 , документально підтверджується у сумі 111 690,00 грн. По дев`ятому питанню: Висновки, в частині розміру втрат Державного бюджету України вигляді ненадходження коштів у сумі 125 190,00, внаслідок виявлених порушень відповідно п. 29 Постанови КМУ від 26.04.2017 № 295 та п. 2 Порядку накладання штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 17 липня 2013 року № 509, які встановлені у висновку Північного офісу Держаудитслужби від 30.06.2021, щодо не накладання штрафу на фізичну особу - підприємця ОСОБА_14 , документально підтверджуються у сумі 125 190,00 грн. По десятому питанню: Розмір матеріальної шкоди (збитків), завданий Державному бюджету України, внаслідок виявлених порушень відповідно п. 29 Постанови КМУ від 26.04.2017 № 295 та п. 2 Порядку накладання штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 17 липня 2013 року № 509, які встановлені у висновку Північного офісу Держаудитслужби від щодо не накладання штрафу на фізичну особу - підприємця ОСОБА_14 , документально підтверджується у сумі 125 190,00 грн. По одинадцятому питанню: Висновки, в частині розміру втрат Державного бюджету України у вигляді ненадходження коштів у сумі 125 190,00, внаслідок виявлених порушень відповідно п. 29 Постанови КМУ від 26.04.2017 № 295 та п. 2 Порядку накладання штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 17 липня 2013 року № 509, які встановлені перевіркою Північного офісу Держаудитслужби від 30.06.2021, щодо не накладання штрафу на фізичну особу - підприємця ОСОБА_17 , документально підтверджуються у сумі 125 190,00 грн. По дванадцятому питанню: Розмір матеріальної шкоди (збитків), завданий Державному бюджету України, внаслідок виявлених порушень відповідно п.29 Постанови КМУ від 26.04.2017 № 295 та п. 2 Порядку накладання штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 17 липня 2013 року №509, які встановлені у висновку Північного офісу Держаудитслужби від 30.06.2021, щодо не накладання штрафу на фізичну особу - підприємця ОСОБА_17 , документально підтверджуються у сумі 125 190,00 грн. По тринадцятому питанню: Висновки, в частині розміру втрат Державного бюджету України вигляді ненадходження коштів у сумі 375 570,00 грн., внаслідок виявлених порушень відповідно п.29 Постанови КМУ від 26.04.2017 № 295 та п. 2 Порядку накладання штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 17 липня 2013 року № 509, які встановлені перевіркою Північного офісу Держаудитслужби від 30.06.2021, щодо не накладання штрафу на фізичну особу - підприємця ОСОБА_20 , документально підтверджуються у сумі 375 570,00 грн. По чотирнадцятому питанню: Розмір матеріальної шкоди (збитків), завданий Державному бюджету України, внаслідок виявлених порушень відповідно п. 29 Постанови КМУ від 26.04.2017 № 295 та п. 2 Порядку накладання штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 17 липня 2013 року №509, які встановлені у висновку Північного офісу Держаудитслужби від 30.06.2021 щодо не накладання штрафу на фізичну особу - підприємця ОСОБА_20 , документально підтверджується у сумі 375 570,00 грн. По п`ятнадцятому питанню: Висновки, в частині розміру втрат Державного бюджету України у вигляді ненадходження коштів у сумі 417 300,00 грн., внаслідок виявлених порушень відповідно п.29 Постанови КМУ від 26.04.2017 № 295 та п. 2 Порядку накладання штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 17 липня 2013 року № 509, які встановлені перевіркою Північного офісу Держаудитслужби від 30.06.2021, щодо не накладання штрафу на фізичну особу - підприємця ОСОБА_22 , документально підтверджується у сумі 417 300,00 грн. По шістнадцятому питанню: Розмір матеріальної шкоди (збитків), завданий Державному бюджету України, внаслідок виявлених порушень відповідно п.29 Постанови КМУ від 26.04.2017 № 295 та п. 2 Порядку накладання штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 17 липня 2013 року № 509, які встановлені у висновку Північного офісу Держаудитслужби від 30.06.2021 щодо не накладання штрафу на фізичну особу - підприємця ОСОБА_22 , документально підтверджується у сумі 417 300,00 грн.
-Згідно з висновком почеркознавчої експертизи №СЕ-19/111-23/1636-ПЧ від 25.01.2023 року : Підпис від імені ОСОБА_5 в графі «Перший заступник начальника Управління Держпраці у Хмельницькій області» у протоколі розгляду справи про накладання штрафу на фізичну особу-підприємця ОСОБА_12 (а. 16 справи №6 Управління Держпраці у Хмельницькій області Відділ додержання законодавства про працю, зайнятість та та інших нормативно-правових актів, на ім`я ФОП ОСОБА_12 ), виконаний ОСОБА_5 . Підпис від імені ОСОБА_5 в графі «Перший заступник начальника Управління Держпраці у Хмельницькій області» у протоколі розгляду справи про накладання штрафу на ФОП ОСОБА_14 (а. 15 справи №115 Управління Держпраці у Хмельницькій області Відділ додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно- правових актів, на ім`я ФОП ОСОБА_14 ), виконаний ОСОБА_5 . Підпис від імені ОСОБА_5 в графі «Перший заступник начальника Управління Держпраці у Хмельницькій області» у протоколів розгляду справи про накладання штрафу на ФОП ОСОБА_17 (а. 11 справи №206 Управління Держпраці у Хмельницькій області Відділ додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів, на ім`я ФОП ОСОБА_17 ), виконаний ОСОБА_5 . Підпис від імені ОСОБА_5 в графі «Перший заступник начальника Управління» у листі за вих. №6908/19 від 10.12.2019 на ім`я ФОП ОСОБА_20 від імені О.Логвин (а.12 справи №33 Управління Держпраці у Хмельницькій області Відділ додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів, на ім`я ФОП ОСОБА_20 ), виконаний ОСОБА_5 . Підпис від імені ОСОБА_5 в графі «Перший заступник начальника Управління» у листі за вих. №6909/19 від10.12.2019 на ім`я ФОП ОСОБА_22 від імені О.Логвин (а.8 справи №32 Управління Держпраці у Хмельницькій області Відділ додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів, на ім`я ФОП ОСОБА_22 ), виконаний ОСОБА_5 .
-Матеріали інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_22 , зокрема запит ФОП ОСОБА_22 до начальника Управління Держпраці у Хмельницькій області від 29.10.2019 року; письмові пояснення ОСОБА_22 , Наказ №5 від 11.01.2019 року про прийняття на роботу ОСОБА_31 ; повідомлення про прийняття працівника ОСОБА_31 на роботу від 13.01.2019 року; квитанція №2; акт про відмову від підпису №ХМ2560/1262/АВ-ВП від 31.10.2019 року; відповідь на запит першого заступника начальника Управління Держпраці у Хмельницькій області №6272/19 від 05.11.2019 року; скарга ФОП ОСОБА_22 на дії працівників Управління Держпраці у Хмельницькій області від 11.11.2019 року; відповідь на запит першого заступника начальника Управління Держпраці у Хмельницькій області №6702/19 від 28.11.2019 року; справа сформована Управлянням Держпраці у Хмельницькій області на ФОП ОСОБА_22 №32 із наступиним вмістом: акт про неможливість проведення інспекційного відвідування №ХМ2560/1263/НП/АВ від 18.10.2019 року у зв`язку з створенням перешкод у діяльності інспекторів праці; витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; повідомлення про одержання уповноваженою особою документів, для розгляду справи про накладення штрафу №6255/19 від 04.11.2019 року; повідомлення №6909/19 від 10.12.2019 року першого заступника начальника Управління Держпраці у Хмельницькій області;
-Матеріали інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_20 , зокрема службова записка від 24.10.2019 року; наказ №230 від 24.10.2019 року про здійснення інспекційних відвідувань посадовими особами Управління; направлення на проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_20 №770/19 від 24.10.2019 року; актом інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_20 № НОМЕР_1 від 29.10.2019 року; витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; письмові пояснення ОСОБА_20 ; цивільно-правовий договір №1 від 23.10.2019 року із ОСОБА_32 ; цивільно-правовий договір №2 від 23.10.2019 року із ОСОБА_33 ; цивільно-правовий договір №3 від 24.10.2019 року із ОСОБА_34 ; заперечення на акт інспекційного відвідування №ХМ2616/1635/АВ; повідомлення першого заступника начальника Управління Держпраці у Хмельницькій області №6245/19 від 04.11.2019 року; припис про усунення виявлених порушень №ХМ2616/1635/АВ-П580 від 05.11.2019 року; запит про надання інформації №4 від 02.01.2020 року; доповідна записка від 03.02.2020 року; справа сформована Управлянням Держпраці у Хмельницькій області на ФОП ОСОБА_20 №33 із наступиним вмістом: акт інспекційного відвідування №ХМ2616/1635/АВ від 29.10.2019 року; заперечення на акт інспекційного відвідування №ХМ2616/1635/АВ від 31.10.2019 року; повідомлення про одержання уповноваженою особою документів, для розгляду справи про накладення штрафу №6281/19 від 05.11.2019 року; повідомлення №6281/19 від 05.11.2019 року; витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; повідомлення першого заступника начальника Управління Держпраці у Хмельницькій області №6908/19 від 10.12.2019 року;
Свідки, представлені стороною обвинувачення надали у судовому засіданні наступні покази.
Свідок ОСОБА_41 у своїх показах повідомила, що будучи співробітником управління праці, в жовтні 2019 року приймала участь у перевірці ФОП ОСОБА_42 , однак перевірка фактично не була проведена через не допуск інспектора, про що було складено відповідний акт. Перешкоди чинилися фізичні, шарпали за камеру, якою проводили відео зйомку, що стало підставою для виклику співробітників поліції. Перевірка проводилася у приміщенні, де є два крила. Загалом адреса, де має проводитися перевірка зазначається у направленні на перевірку, інспектор самостійно цю адресу не перевіряє. В разі виявлення порушень складається акт до якого долучаються матеріали перевірки та відео, якщо таке було. Документи про встановлення місця розташування конкретного суб`єкта перевірки до акту не долучаються. В ході перевірки інспектори керувалися діючим Порядком, однак він змінювався і в бланку могло залишатися посилання на попередній порядок. В приміщенні було розміщено кафе і магазин, де здійснювали діяльність різні фопи, працівників було декілька, але чи можливо було їх ідентифікувати на предмет-хто чий працівник, не пам`ятає.
Свідок ОСОБА_43 надала покази про те, що брала участь у перевірці ФОП ОСОБА_44 та ФОП ОСОБА_26 , однак деталей цих перевірок не пам`ятає, після завершення перевірки документи передавалися безпосередньому керівнику, ОСОБА_45 або ОСОБА_46 ..
Свідок ОСОБА_47 у своїх показах повідомила про те, що була присутньою при розгляді справ (матеріалів перевірок), готувала проекти документів, але рішення приймалося керівником одноособово. На розгляд керівнику передавалися лише акти, але він міг переглядати і всі матеріали та озвучувати мотиви свого рішення, але шаблон протоколу був розроблений один для всіх.
Свідок ОСОБА_48 надала покази про те, що будучи юристом управління оцінювала перепективність справ у суді, оскільки практично усі притягнення оскаржувалися та дуже значна кількість постанов скасовувалася судом, наслідком чого були матеріальні витрати на відшкодування судового збору за рахунок держави. Будучи присутньою при розгляді матеріалів перевірки ФОП ОСОБА_24 , пом`ятає, що особа, яка інспектором вважалася непрацевлаштованою, насправді працювала на підставі цивільно-правової угоди, яка була представлена інспектору у момент перевірки, однак не була підписана працедавцем, оскільки працівник, завданням якого було збирання меблів, з`явився на роботу швидше ніж ФОП. Крім того, у період інспекції працівник збирав стіл, який фактично придбав для себе, про що був наявний чек та у подальшому здійснював збирання меблів для ФОП, робота була оплачена та складено акт виконаних робіт. Крім того, свідок наголосила на тому, що порядок яким керувалися інспектори при здійсненні перевірок часто змінювався, а бланки документів були попередньої редакції і робити в них виправлення бело заборонено, оскільки відповідна форма була затверджена.
Свідок ОСОБА_49 у наданих суду показах повідомила про її участь у перевірці ФОП ОСОБА_24 , в ході якої, в магазині «Континент» було виявлено чоловіка, який складав меблі, як повідомила адміністратор магазину, працював він по цивільно-правовій угоді, однак вона була не до кінця оформлена, тому складався акт про порушення, який, однак, вона не підписала, оскільки на момент складання документу не перебувала у м.Хмельницькому.
Свідок ОСОБА_50 надав покази про те, що працюючи в Державній службі з питань праці регулярно проводив виїздні перевірки та у випадках виявлення порушень складалвся акт, копія якого надавалася керівнику для прийняття рішення. Загалом орієнтування було на те, що будь яка перевірка повинна була закінчуватися актом, при цьому якщо суб`єктами перевірки надавалися якісь документи, вони долучалися до справи, але не бралися до уваги інспекторами. По перевірці ФОП ОСОБА_25 люди відмовлялися надавати документи, однак там начебто були цивільно правові угоди.
Свідок ОСОБА_51 надав покази про те, що у 2018 2019 роках приймав участь у перевірці підприємств, здійснював відеозйомку. Перевіряли або по заяві або по направленню контролюючого органу. У період його роботи багато разів вводилися різні мораторії, тому про накладення штрафу пам`ятає лише один випадок. У разі виконання припису, який складався інспектором особа звільнялася від відповідальності.
Про причини відсутності його підпису в акті перевірки ФОП ОСОБА_52 свідок не пам`ятає, припускає, що лише здійснював відеозйомку, тому акт не підписував.
Свідок ОСОБА_53 надав покази про те, що у кожного інспектора був план щодо перевірок та виявлення порушень, за виконання якого виставлялися щорічні оцінки. З метою виконання вказаних планів перевірки здійснювалися по кілька в день, що вочевидь впливало на якість перевірок та зміст документів, якими вони оформлялися. З різних причин ставалося так, що не всі особи, які здійснювали перевірки підписували акт, що в тому числі обумовлено навантаженністю.
Свідок ОСОБА_54 , яка здійснювала перевірку ФОП ОСОБА_26 надала покази про проведення відеозйомки під час перевірки, однак обставин інспекції не пам`ятає.
Аналогічно, свідки ОСОБА_55 та ОСОБА_56 не пригадали обставин перевірки ФОП ОСОБА_25 та ФОП ОСОБА_23 , відповідно.
Свідок ОСОБА_57 , співробітник Державної Аудиторської служби суду пояснив, що на його думку за наявності не спростованих актів перевірки уповноважена особа управління праці зобов`язана накласти штраф на суб`єкта господарювання, який водночас має право надати додаткові документи.
Свідок ОСОБА_58 надав покази про те, що будучи завідуючим сектору внутрішнього аудиту в Управлінні праці, здійснював перевірку територіальних управлінь на предмет дотримання законодавства при здійсненні інспекційних відвідувань. Перевірка Хмельницького управління була в практиці свідка першою, однак проводилася у складі досвідчених спеціалістів. Свідок повідомив, що уповноважена особа має право застосовувати санкції, однак вважає, що в досліджених випадках ОСОБА_5 був зобов`язаний накладати штрафи.
Здійснивши, у відповідності до ст. 337 КПК України, судовий розгляд лише стосовно особи, якій висунуто обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, в ході якого всебічно, повно та неупереджено з`ясувавши встановлені під час кримінального провадження обставини, перевіривши їх доказами, оцінивши ці докази з точки зору їх достовірності, належності, допустимості, а їх сукупність з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття процесуального рішення, суд, поза розумним сумнівом, приходить до висновку про недоведеність винуватості обвинуваченого ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.1, 2 ст.364 КК України
Відповідно до положень ст. 62 Конституції України та ст. 17 КПК України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності винуватості особи тлумачаться на її користь.
Згідно зі сталою практикою Верховного Суду, під час оцінки доказів слід керуватися критерієм доведення винуватості поза розумним сумнівом. Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою.
У достовірності факту (винуватості особи) не повинно залишитися розумних сумнівів. Це не означає, що в його достовірності взагалі немає сумнівів, а означає, що всі альтернативні можливості пояснення наданих доказів є надмірно малоймовірними.
За правилами ст. 91 КПК доказуванню у кримінальному провадженні підлягає, зокрема, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), а також винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення.
Відповідно до змісту ст. 92 КПК обов`язок доказування покладено на прокурора. Саме сторона обвинувачення повинна доводити винуватість особи поза розумним сумнівом, чого в цьому кримінальному провадженні зроблено не було. Тобто дотримуючись засади змагальності та виконуючи свій професійний обов`язок, обвинувачення має довести перед судом за допомогою належних, допустимих та достовірних доказів, що існує єдина версія, якою розумна та безстороння людина може пояснити факти, встановлені в суді, а саме винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, щодо якого їй пред`явлено обвинувачення.
Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлених під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розуміння пояснення події, що є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин було вчинено, і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.
Об`єктом злочинів, у яких обвинувачується ОСОБА_5 є встановлений порядок у сфері службової діяльності.
Об`єктивна сторона злочинів полягає в умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для інших фізичних осіб використанні службовою особою влади всупереч інтересам служби, що завдало істотної шкоди державним інтересам, а також, що спричинило тяжкі наслідки.
Згідно змісту пред`явленого ОСОБА_5 обвинувачення його «протиправні дії» полягають у прийнятті рішень про не накладення штрафів на фізичних осіб підприємців та повідомлення фізичних осіб підприємців про відсутність підстав для складення постанов про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення.
Отже, на доведення вини ОСОБА_5 вчинене ним діяння мало би бути протиправним та призвести до реальних наслідків. Однак, аналіз діючого законодавства, застосованого ОСОБА_5 при розгляді справ, доводить правомірність його дій, а наслідки, які ставляться у вину ОСОБА_5 у вигляді недоотримання коштів бюджетом є неприйнятними твердженнями, оскільки державний бюджет хоч і поповнюється штрафами, однак такі вочевидь не є його плановою складовою.
Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №509 від 17.07.2013 року, що діяв на момент існування відповідних правовідносин передбачає, що штрафи за порушення законодавства про працю та зайнятість населення накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетентності), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення та ін. Штрафи можуть бути накладені на підставі, у тому ж числі, акта про виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу…
Уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу, про що письмово повідомляє суб`єктів господарювання. Справа розглядається за участі представника суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого її порушено, або без такої участі за умов належного повідомлення про такий розгляд. Під час розгляду справи заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішується питання щодо розгляду клопотання.
За результатими розгляду справи уповноважена особа на підставі акта, складає постанову про накладення штрафу, яка може бути оскаржена у судовому порядку.
Крім того, в редакції станом на 30.08.2019 року (стосується епізодів по ФОП ОСОБА_25 та ФОП Масалига) абз.4 п.4 Порядку № 509 був наступного змісту:
4. Під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.
За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.
Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за формою, встановленою Мінсоцполітики, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий - надсилається протягом трьох днів з дня складення суб`єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або вручається його представникові, про що на примірнику робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого суб`єкта господарювання або роботодавця чи їх представника. У разі надсилання примірника постанови засобами поштового зв`язку в матеріалах справи робиться відповідна позначка.

У разі відсутності підстав для складення постанови про накладення штрафу уповноважена посадова особа письмово повідомляє про це суб`єкту господарювання чи роботодавцю у строки, визначені абзацом першим пункту 3 цього Порядку.

За змістом п.29 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року №295 заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників, несвоєчасну та не у повному обсязі виплату заробітної плати, недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування або невиїзного інспектування.

Тобто, з урахуванням вказаної норми та посадових інструкцій ОСОБА_5 , він був особою уповноваженою здійснювати розгляд справ про накладення штрафу на суб`єктів правопорушень, однак сукупний аналіз зазначених норм очевидно свідчить про те, що питання накладення штрафу є виключною дискрецією особи уповноваженої на розгляд матеріалів перевірки та може бути позитивно застосовано за наявності достатніх підстав для встановлення вини суб`єкта господарювання. Зміст п.29 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року №295 вказує на те, що у випадку наявності конкретного виду порушень штраф накладається незалежно від їх усунення, а не зобов`язує уповноважену особу накладати штраф в усіх випадках складання акту перевірки, крім того порушення вказаного порядку ставиться у вину ОСОБА_5 по усіх п`яти епізодах, однак цей порядок діяв лише на момент розгляду справ ФОП ОСОБА_12 та ФОП ОСОБА_14 , ФОП ОСОБА_17 , тобто до 14.05.2019 року. Аналіз послідуючої нормативної бази не здійснюється судом, оскільки розгляд кримінального провадження проводиться лише в межах пре`явленого обвинувачення.

Наявні в матеріалах кримінального провадження справи відносно суб`єктів господарювання, які піддавалися перевірці свідчать про те, що розгляд вказаних справ відбувався у відповідності до вимог діючого законодавства, що спростовує протилежні доводи прокурора та зміст висновку спеціаліста, провідного державного фінансового інспектора ОСОБА_59 (ст.16 висновку).

З урахуванням зазначеного, аналізу показів свідків, які сукупно вказують на те, що перевірки суб`єктів господарювання були масовим заходом на виконання своєрідного плану, виконання якого було запорукою успішної кар`єри та відповідно оплати праці. Реальні обставини можливих порушень з боку господарюючих суб`єктів, причини їх виникнення та факти добровільного усунення порушень не відігравали жодної ролі, акти складалися при усіх перевірках та більша частина накладених штрафів у подальшому скасовувалася адміністративним судом, що призводило до втрати бюджетних коштів, спрямованих на погашення судових зборів, суд дійшов висновку про те, що за наявності обгрунтованих сумнівів щодо правильності проведених перевірок та об`єктивності викладених в актах перевірки даних, ОСОБА_5 , будучи службовою особою мав не лише право, а й обов`язок щодо прийняття рішення про не накладення штрафу на суб`єкта господарювання.

Окремо суд звертає увагу на відсутність жодного доказу, чи то прямого чи опосередкованого на доведення суб`єктивної сторони злочинів його спеціальної мети у вигляді одержання неправомірної вигоди для інших фізичних осіб.

В ході судового розгляду встановлено, що дії ОСОБА_5 вчинялися в межах наданих йому повноважень, не суперечили інтересам служби, навпаки були спрямовані на недопущення несприятливих наслідків для Державного бюджету, пов`язаних із сплатою судового збору через оскарження неправомірних рішень про накладення штрафів. Стороною обвинувачення фактично зроблено припущення щодо умислу та мети злочинів, без здійснення жодної перевірки цих обставин, зокрема не встановлено будь яких контактів ОСОБА_5 із суб`єктами господарювання, діяльність яких була об`єктом перевірки, не встановлювалося його особистого інтересу в отриманні неправомірної вигоди іншими особами, обставин його безпідставного збагачення чи отримання інших нелегальних благ у досліджуваний період, не допитано осіб в інтересах яких начебто діяв ОСОБА_5 , не проведено будь яких інших слідчих дій для перевірки стверджуваної в обвинуваченні суб`єктивної сторони кримінальних правопорушень, що ставляться у вину ОСОБА_5 .

За відсутності складу злочину у діяннях обвинуваченого аналіз наслідків здійснюється лише через призму оцінки доказів щодо них, зокрема висновку спеціаліста, провідного державного фінансового експерта Північного офісу Дежаудитслужби від 30.06.2021 року та висновку судово-економічної експертизи №131/7 від 21.07.2022 року.

Допитана у судовому засіданні, на клопотання захисника, експерт ОСОБА_60 роз`яснила наданий нею висновок (№131/7), як математичний аналіз правильності оціненої контролюючим органом шкоди. При цьому зауважила, що оцінка причин заподіяння збитків у її повноваження не входить.

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Сам по собі висновок експерта не є обов`язковим для особи або органу, яка здійснює провадження, але у деяких справах при належному обранні тактики залучення та способі використання, висновок експерта може відігравати вирішальну роль при ухваленні рішення.

Висновок експерта від 21.07.2022 року, яким прокурор обґрунтовує доведення збитків (істотної шкоди та тяжких наслідків) за визначенням не може вважатися судово-економічною експертизою, оскільки питання, які ставилися перед експертом вочевидь є питаннями права, тобто зводяться до того, чи Державний бюджет України дійсно недоотримав надходження коштів зі сплати штрафів та у якій сумі. На вказане питання експертом ОСОБА_61 надано відповідь виключно в аспекті висновку складеного спеціалістом Північного офісу Держаудитслужби ОСОБА_62 , який констатував факт ненадходження до бюджету Держави коштів зі сплати обов`язкових штрафів суб`єктами господарювання: ФОП ОСОБА_12 , ФОП ОСОБА_14 , ФОП ОСОБА_17 , ФОП ОСОБА_20 та ФОП ОСОБА_22 , тобто спеціаліст ОСОБА_63 надав правову оцінку діям ОСОБА_5 та дійшов помилкового висновку про обов`язковість накладення штрафу виключно в усіх випадках складання акту за результатами перевірки ФОП, що у подальшому було перенесено у висновок експерта та зроблено математичний підрахунок розміру штрафу, визначеного законом за порушення законодавства про працю шляхом множення на розмір мінімальної заробітної плати на момент виявлених порушень.

Про використання, в ході проведення експертизи, виключно методу арифметичної перевірки даних висновку спеціаліста, експерт ОСОБА_64 підтвердила у судовому засіданні, однак, як зазначено вище, спеціаліст Північного офісу Держаудитслужби вдався до оцінки питань права, що залишено поза увагою експерта.

Застереженням для використання експертизи, яке закріплене у КПК України, є те, що не допускається її проведення для з`ясування питань права.

Іншою обставиною, яка впливає на доказовість висновків спеціаліста та експерта є використання ними нормативного акту, що не був чинним на час проведення досліджень. Так, постанову Кабінету Міністрів України від 29.04.2017 року № 295 "Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визнано нечинною Постановою шостого апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019 року, однак спеціалістом зроблено висновки по епізодах із ФОП ОСОБА_20 та ФОП ОСОБА_22 з урахуванням її вимог.

З огляду на викладене, з урахуванням, в тому числі, принципу «плодів отруєного дерева», висновок судово-економічної експертизи №131/7 від 21.07.2022 року та висновок спеціаліста від 30.06.2021 року визнаються судом недопустимими доказами.

Таким чином, дії ОСОБА_5 не містять складу кримінального правопорушення, та як уже зазначено мета одержання неправомірної вигоди для інших фізичних осіб взагалі не була предметом досудового розслідування, а лише «технічно констатована» в обвинувальному акті.

При цьому, скарги захисника щодо територіальної підслідності провадження, обставин його виділення не знайшли підтвердження у судовому засіданні, що однак не впливає на висновок суду в цілому.

Відповідно до ч. 3ст. 373 КПК України обвинувальний вирок не може ґрунтуватися на припущеннях і ухвалюється лише за умови доведення у ході судового розгляду винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Зазначене вище призводить до беззаперечного висновку про виправдання ОСОБА_5 за ч.1, 2 ст.364 КК України у відповідності до п.3 ч.1 ст. 373 КПК України, оскільки не доведено, що в діях обвинуваченого є склад кримінальних правопорушень.

Заявлений прокурором цивільний позов про стягнення з ОСОБА_5 на користь держави матеріальної шкоди, завданої злочином у розмірі 1154940,00 гривень слід залишити без розгляду.

Речові докази - оригінали справ №686, №32 по ФОП ОСОБА_22 ; справа без номера та №33 по ФОП ОСОБА_20 ; №6,№679 по ФОП ОСОБА_12 ; №209, №115 по ФОП ОСОБА_14 №442, №206 ФОП ОСОБА_17 , з урахуванням терміну їх зберігання-5 років, слід залишити в матеріалах кримінального провадження.

Процесуальні витрати в розмірі 10571 (десять тисяч п`ятсот сімдесят одна) грн. 28 коп., - віднести на рахунок держави.

Запобіжний захід в даній справі не обирався.

Керуючись ст.ст. 368, 370, 374-376 КПК України, суд

ухвалив:

ОСОБА_5 визнати невинуватим та виправдати у пред`явленому обвинуваченні за ч.1, ч. 2 ст. 364 КК України за відсутністю у його діяннях складу кримінальних правопорушень.

Цивільний позов про стягнення з ОСОБА_5 на користь держави матеріальної шкоди у розмірі 1154940,00 гривень залишити без розгляду.

Речові докази: оригінали справ №686, №32 по ФОП ОСОБА_22 ; справа без номера та №33 по ФОП ОСОБА_20 ; №6,№679 по ФОП ОСОБА_12 ; №209, №115 по ФОП ОСОБА_14 №442, №206 ФОП ОСОБА_17 , з урахуванням терміну їх зберігання-5 років, залишити в матеріалах кримінального провадження.

Процесуальні витрати в розмірі 10571 (десять тисяч п`ятсот сімдесят одна) грн. 28 коп., - віднести на рахунок держави.

На вирок може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення вироку.

Апеляційна скарга подається через Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку, після його проголошення, негайно вручити обвинуваченій та прокурору, інші учасники судового провадження мають право отримати копію вироку в суді.

Суддя Хмельницького міськрайонного суду

Хмельницької області ОСОБА_1