Справа № 468/1270/24
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

05.07.2024 року Баштанський районний суд в Миколаївській області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження №0000113 від 15.03.2024 року по обвинуваченню:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Баштанського районного суду Миколаївської області надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 за ч.1 ст. 263 КК України.

До обвинуваченого застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Ухвалою суду від 03.07.2024 року призначено підготовче судове засідання.

В ході підготовчого судового засідання прокурор просив призначити справу до судового розгляду, вважає, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог КПК України, підстав для закриття справи немає, просив викликати в судовий розгляд обвинуваченого, його захисника.

Обвинувачений та його захисник не заперечували проти призначення судового розгляду.

Заслухавши прокурора, захисника та обвинуваченого, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Баштанському районному суду Миколаївської області.

Підстав для закриття, зупинення кримінального провадження чи прийняття рішень, передбачених пп.1-4 ч.2 ст. 314 КПК України немає.

Обвинувальний акт складений у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

За таких обставин є достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Крім того, прокурором подано клопотання, яке підтримане ним у підготовчому судовому засіданні, про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який спливає 19.07.2024 року. Клопотання обгрунтовує тим, що не зменшились і не відпали ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Так, обвинувачений може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років; може вчинити інше кримінальне правопорушення в сфері незаконного обігу вогнепальної зброї та боєприпасів, оскільки є діючим військовослужбовцем та в разі його переховування від суду та, відповідно, від військововї служби, такі дії набувають ознак військового злочину, передбаченого ст. ст. 407-408 КК України; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки перебуваючи на волі обвинувачений зможе вжити заходів щодо створення штучного алібі, шляхом підмови своїх знайомих до надання показів на його користь; знищити, сховати або спотворити речі, оскільки на даний час достовірно не встановлено яку саме кількість боєприпасів обвинувачений незаконно придбав, де також можуть перебувати інші предмети обіг який обмежений в Україні, у тому числі боєприпаси, вибухові пристрої, зброя, тощо, то цілком ймовірно, що перебуваючи на волі він може знищити, сховати вказані предмети, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Крім того, обвинувачений, в разі обрання будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу, зобов`язаний повернутися до військової частини та буде мати доступ до зброї, а тому існує ризик повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

У зв`язку з цим прокурор просив продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Обвинувачений та захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання прокурора, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 3,4 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, а саме: у придбанні, носінні та зберіганні бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Ухвалою слідчого судді Баштанського районного суду Миколаївської області від 23.05.2024 року до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 19.07.2024 року, з можливістю внесення застави.

Обґрунтованість підозри була встановлена слідчим суддею при постановленні вищевказаної ухвали. Отже, суд вважає встановленою обгрунтованість підозри, як одну із обставин, що підлягає з`ясуванню.

В обґрунтування заявленого клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор зазначає, що існують ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, знищити, сховати або спотворити речі.

В ході розгляду клопотання судом встановлено, що вищевказані ризики, передбачені п.п. 1,2,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема на можливість ОСОБА_5 переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та знищити, сховати або спотворити речі, продовжують існувати на теперішній час.

Так, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років. Суд вважає слушними доводи прокурора про те, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення сфері незаконного обігу вогнепальної зброї та боєприпасів, оскільки є діючим військовослужбовцем та в разі його переховування від суду та, відповідно, від військововї служби, такі дії набувають ознак військового злочину, передбаченого ст. ст. 407-408 КК України. Крім того, перебуваючи на волі обвинувачений зможе вжити заходів щодо створення штучного алібі, шляхом підмови своїх знайомих до надання показів на його користь, а також може знищити, сховати або спотворити речі, оскільки на даний час достовірно не встановлено яку саме кількість боєприпасів обвинувачений незаконно придбав, де також можуть перебувати інші предмети обіг який обмежений в Україні, у тому числі боєприпаси, вибухові пристрої, зброя, тощо, то цілком ймовірно, що перебуваючи на волі він може знищити, сховати вказані предмети, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Крім того, обвинувачений, в разі обрання будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу, зобов`язаний повернутися до військової частини та буде мати доступ до зброї, а тому існує ризик повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Таким чином, прокурором доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним у клопотанні ризикам, виходячи з обставин вчиненого кримінального правопорушення та особи обвинуваченого.

Тримання під вартою обвинуваченого в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу щодо обвинуваченого, зважаючи на суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи викладене, зокрема, неможливість завершення судового провадження до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу, з метою забезпечення виконання обвинуваченими покладених на них процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та знищити, сховати або спотворити речі, суд дійшов висновку про доцільність задоволення клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого.

Щодо можливості застосування до обвинуваченого альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно вимог ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Застосовуючи до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слідчий суддя вважає за необхідне призначити у відповідності до п.2 ч.5 ст.182 КПК України обвинуваченому відповідний розмір застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України.

З урахуванням наведеного вище, матеріального становища обвинуваченого, суд приходить до висновку, що застава в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одну тисячу сто двадцять) гривень, зможе забезпечити виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 314, 315 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 - задовольнити.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Костянтинівка Баштанського району Миколаївської області, продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів - до 02.08.2024 року включно.

Строк дії ухвали в частині продовження строку запобіжного заходу - до 02.08.2024 року включно.

Визначити заставу в розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одну тисячу сто двадцять) гривень, за умови внесення якої на призначений для цього депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Миколаївській області ОСОБА_5 необхідно негайно звільнити з-під варти.

У разі внесення вказаного розміру застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, наступні обов`язки:

-прибувати до прокурора та/або суду за першою вимогою;

-не відлучатись без дозволу прокурора або суду за межі с. Костянтинівка Баштанського району Миколаївської області;

-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування зі свідком ОСОБА_6 .

У разі порушення обвинуваченим ОСОБА_5 вказаних обов`язків, а також його процесуальних обов`язків обвинуваченого з явки за першою вимогою суду, або не повідомлення ним про зміну місця свого проживання прокурору чи суду, внесену заставу, ким би її не було внесено, буде звернуто у дохід держави, та вирішено питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Кримінальне провадження №0000113 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в залі Баштанського районного суду Миколаївської області на 08.07.2024 року о 08.45 год.

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

Викликати в судове засідання прокурора, обвинуваченого та його захисника.

Роз`яснити учасникам провадження про їх право ознайомлення з матеріалами кримінального провадження на підставі їх письмового клопотання.

Ухвала, в частині продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя