УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

адвоката ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДРза заявою адвоката ОСОБА_3 від 19.09.2024, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , подана в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону щодо невнесення відомостей до ЄРДРза заявою адвоката ОСОБА_3 від 19.09.2024.

Ухвалою суду від 23.09.2024 відкрито провадження за вищевказаною скаргою.

25.09.2024 на адресу суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 про долучення доказів по вищевказаній скарзі, відповідно до яких суб`єктом оскарження є СУ ГУНП у Вінницькій області.

Під час розгляду скарги адвокатом ОСОБА_3 підтверджено, що в скарзі ним помилково було зазначено Вінницьку спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони Південного регіону, оскільки заяву про вчинення кримінального правопорушення було подано до СУ ГУНП у Вінницькій області.

Враховуючи викладене, 02.10.2024 ухвалою суду було замінено неналежного суб`єкта оскарження - Вінницьку спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони Південного регіону на належного суб`єкта - СУ ГУНП у Вінницькій області.

Скарга мотивована тим, що адвокат ОСОБА_3 19.09.2024 звернувся з заявою в інтересах ОСОБА_5 до СУ ГУНП у Вінницькій області в порядку ст. 214 КПК України. Однак, всупереч положенням ст. 214 КПК України, відомості по вказаній заяві не було внесено до ЄРДР.

Заявник вважає, що уповноваженими особами СУ ГУНП у Вінницькій області допущено бездіяльність, а тому просить зобов`язати уповноважену особу СУ ГУНП у Вінницькій областівнести відомості до ЄРДР по заяві ОСОБА_3 про скоєння кримінального правопорушення від 19.09.2024.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 вимоги скарги підтримав у повному обсязі.

Слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення скарги та вказав, що ОСОБА_5 та його захисники неодноразово звертались до СУ ГУНП у Вінницькій області з заявами аналогічного змісту, щодо подій, які відбувались 20.04.2024. Відомості по вказаним заявам не вносились до ЄРДР, оскільки вказаний факт є предметом дослідження у кримінальному провадженні №0000357. Крім того, аналогічна скарга вже була предметом розгляду Вінницького міського суду Вінницької області та за результатами розгляду було відмовлено у внесенні відомостей до ЄРДР.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали скарги, заяви про злочин від 19.09.2024, копії матеріалів перевірки, поданих слідчим у судовому засіданні, слідчий суддя встановив наступне.

Адвокат ОСОБА_3 звернувся з заявою в інтересах ОСОБА_5 до СУ ГУНП у Вінницькій області в порядку ст. 214 КПК України.

Зі змісту заяви встановлено: « 20.04.2024 близько 01:51 на дорозі між селами Флорино та Яланець Гайсинського р-ну Вінницької обл. екіпаж поліції «Бетон - 51» на службовому автомобілі «Mitsubisi Outlander» з номерним знаком на синьому фоні НОМЕР_1 у складі інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 та поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області рядового поліції ОСОБА_7 зупинили автомобіль «Suzuki Grand Vitara» номерний знак « НОМЕР_2 », у якому, як пізніше стало відомо, за кермом знаходився ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), військовослужбовець військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, цієї ж військової частини, що обіймав посаду телефоніста апаратної взводу зв`язку роти бойового управління. Окрім того, з ним в автомобілі знаходився його син, ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), військовослужбовець військової служби за контрактом військової частини НОМЕР_3 , що обіймав посаду оперативного чергового штабу.

Під час, коли інспектор сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_6 проводив огляд багажнику автомобілю «Suzuki Grand Vitara» номерний знак « НОМЕР_2 », який йому відкрив ОСОБА_8 , поліцейський сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області рядовий поліції ОСОБА_7 безпідставно відкрив прицільний вогонь на ураження по водію автомобілю ОСОБА_5 , що спокійно сидів у кабіні, і не вчиняв ніяких протиправних дій, та влучив у тіло останнього.

Тим самим, внаслідок протиправних дій ОСОБА_7 , ОСОБА_5 отримав декілька поранень.

У діях ОСОБА_7 , що вчинив усіх дій для доведення свого злочину, але однак не завершив його з причин, що не залежали від його волі, наявні ознаки злочину, передбаченого ст.365 ККУ».

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Частиною першою статті 25 КПК України передбачено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора, щодо невнесення відомостей до ЄРДР, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

При дослідженні матеріалів справи судом встановлено, що слідчим управлінням ГУНП у Вінницькій області проводилось досудове розслідування кримінального провадження №0000357 від 20.04.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.04.2024 об 01.10 інспектор сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_6 та поліцейський сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області рядовий поліції ОСОБА_9 , рухаючись на службовому автомобілі марки «Mitsubishi Outlander», номерний знак НОМЕР_1 по дорозі (Р.54) між селами Яланець та Флорино Гайсинського району Вінницької області помітили автомобіль «Suzuki Grand Vitara», темного кольору, який рухався по зустрічній смузі руху, порушуючи встановлену комендантську годину.

Поліцейські ОСОБА_9 та ОСОБА_6 перебували на службі у форменому одязі працівників поліції з табельною вогнепальною зброєю «Пістолет Макарова».

За допомогою увімкнених проблискових маячків синього та червоного кольорів вказаний автомобіль зупинено для перевірки документів. Поліцейський ОСОБА_6 підійшов до зупиненого транспортного засобу, в якому перебували військовослужбовці військової частини НОМЕР_3 капітан ОСОБА_8 , солдат ОСОБА_5 та вказав водієві ОСОБА_5 пред`явити документи на транспортний засіб. Окрім цього, поліцейський ОСОБА_6 помітив, що зупинений автомобіль має значне навантаження на вісь, а тому попросив водія відкрити багажне відділення. Однак на законну вимогу поліцейського вийшов не водій, а пасажир транспортного засобу ОСОБА_8 та відкрив багажне відділення, де знаходились підозрілі ящики та інше військове майно. Надалі, на законну вимогу поліцейського ОСОБА_6 відкрити ящики, ОСОБА_8 наніс останньому декілька ударів правою та лівою руками в область голови. У ході нанесення ударів ОСОБА_6 впав на землю та знепритомнів.

Поліцейський ОСОБА_9 , який перебував біля службового автомобіля марки «Mitsubishi Outlander», відреагувавши на дану подію, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 46 Закону України «Про Національну поліцію» застосував вогнепальну зброю для відбиття нападу на поліцейського ОСОБА_6 . Однак у відповідь, ОСОБА_5 та ОСОБА_8 відкрили вогонь з невстановленої вогнепальної зброї, заподіявши вогнепальне смертельне поранення поліцейському ОСОБА_9 . Поліцейський ОСОБА_6 госпіталізований до Бершадської окружної лікарні інтенсивного лікування з діагнозом: струс головного мозку, множинні забої голови та вогнепальне поранення лівої сідниці.

Після вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_8 та ОСОБА_5 на автомобілі «Suzuki Grand Vitara» покинули місце події у невідомому напрямку.

Таким чином ОСОБА_8 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України, тобто вбивство працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Крім цього, військовослужбовці військової частини НОМЕР_3 капітан ОСОБА_8 , солдат ОСОБА_5 за невстановлених на даний час слідством обставин придбали вогнепальну зброю та перевозили її в автомобілі марки «Suzuki Grand Vitara».

22 квітня 2024 року, в межах кримінального провадження №0000357, ОСОБА_5 та ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України.

В подальшому за результатами досудового розслідування 12.09.2024 до Бершадського районного суду Вінницької області скеровано обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 п.п. 1,9, ч. 2 ст. 115, п. 9, ч.2 ст. 115, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 263, ст. 348, ч. 4 ст. 408, ч. 4 ст. 410 КК України та ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 408 КК України.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 звертався до правоохоронних органів, зокрема до Вінницької обласної прокуратури з заявами про внесення відомостей до ЄРДР за ч. 2 ст. 365 та за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, однак у внесенні відомостей було відмовлено.

Так, 22.05.2024 року ОСОБА_5 подано заяву про вчинення кримінального правопорушення до Вінницької обласної прокуратури.

Відповідно до змісту заяви : «20.04.2024 близько 01:40 працівником СРПП ВП №1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 , поблизу с Яланець Гайсинського району Вінницької області для перевірки документів був зупинений автомобіль яким я керував. В подальшому іншим працівником поліції ОСОБА_7 , безпідставно, який перевищив свою владу та службові повноваження застосував вогнепальну зброю, здійснив близько п`яти пострілів в мене, здійснив всі дії для мого вбивства, однак не довід свої дії до кінця, коли я перебував в автомобілі та не чинив жодних протиправних дій, в результаті мене було поранено та в подальшому було надано медичну допомогу.»

Враховуючи викладене, ОСОБА_5 просив внести відомості до ЄРДР за ч. 2 ст. 365 та за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Листом Вінницької обласної прокуратури №31-3541-24 від 27.05.2024, за підписом начальника відділу ОСОБА_10 , заявника повідомлено про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки вказаний факт підлягає перевірці в межах кримінального провадження №0000357.

Не погодившись з таким рішенням адвокат ОСОБА_11 в інтересах ОСОБА_5 подав скаргу до Вінницького міського суду Вінницької області щодо невнесення відомостей по заяві ОСОБА_5 від 22.05.2024.

За результатами розгляду було винесено ухвалу суду від 30.05.2024 про відмову у задоволенні скарги та внесенні відомостей до ЄРДР.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 11.06.2024 було перевірено законність винесення вищевказаної ухвали ВМС ВО та за результатами розгляду було залишено ухвалу суду від 30.05.2024 без змін.

Суди першої та апеляційної інстанцій прийшли до обгрунтованого висновку, що обставини про які зазначається у заяві ОСОБА_5 від 22.05.2024, зокрема щодо застосування вогнепальної зброї працівником поліції, підлягають встановленню, дослідженню та оцінці в ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000357 від 20.04.2024.

Крім того, встановлено, що Вінницьким міським судом Вінницької області розглядались ідентичні скарги ОСОБА_3 подані до СУ ГУНП у Вінницькій області, за фактом подій, які відбувались 20.04.2024.

Зокрема, Вінницьким міським судом було розглянуто справу № 127/30047/24, за результатом розгляду якої було відмовлено у задоволенні скарги.

У разі наявності судового рішення за результатом розгляду скарги особи, яка вважає, що її права були порушені, наступні скарги з приводу бездіяльності уповноваженого суб`єкта за клопотанням особи щодо того ж самого зобов`язання вчинити певні дії не можуть бути предметом повторного судового розгляду; багаторазове подання до слідчого судді скарг особою, дотримання прав якої вже були предметом судового контролю, може свідчити про зловживання нею правом на подання скарги.

У контексті обставин цієї справи суд додатково зазначає, що повторне звернення зі скаргою після відмови в її задоволенні можливе, якщо скарга подана з інших підстав, які не були предметом попереднього розгляду.

Оглянувши зміст заяви адвоката ОСОБА_3 , поданої 19.09.2024 в інтересах ОСОБА_5 про внесення відомостей до ЄРДР, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 365 КК України, судом встановлено, що обставини які в ній викладені стосуються тих самих подій, які відбувались 20.04.2024, за результатами яких проводилось досудове розслідування кримінального провадження №0000357, а також здійснювався контроль судами першої та апеляційної інстанції.

Судом також було оглянуто диск із відеозаписом, поданим адвокатом ОСОБА_3 . Однак суд звертає увагу на те, що слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину. У межах процедури оскарження бездіяльності, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Крім того, у своїх скаргах ОСОБА_5 , в тому числі під час перегляду скарги в апеляційній інстанції, також звертав увагу на докази вчинення кримінального правопорушення, зокрема протоколи слідчих експериментів з відео фіксацією, протоколи допитів, відеозаписи з нагрудних камер поліцейських, ланцюжок з хрестиком деформований після влучання кулі містяться в матеріалах кримінального провадження №0000357 від 20.04.2024.

Однак суд апеляційної інстанції прийшов до висновку, що заява ОСОБА_5 не потребує реєстрації нового провадження, а підлягає дослідженню та оцінці в ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні за №0000357.

Також слідчим в судовому засіданні надано копію висновку за результатами службового розслідування щодо можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, що призвела до загибелі капрала поліції ОСОБА_12 та поранення (травмування) капітана поліції ОСОБА_13 від 15.05.2024. Відповідно до якого: « дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що капрал поліції ОСОБА_14 застосував табельну вогнепальну зброю відповідно до вимог ч. 1 п. 4 ЗУ «Про Національну поліцію. Зібрані в ході службового розслідування матеріали та встановлені, в межах компетенції, дисциплінарною комісією фактичні обставини події щодо загибелі капрала поліції ОСОБА_12 та травмування капітана поліції ОСОБА_13 виключають настання вказаної події внаслідок вчинення поліцейським дисциплінарного проступку. В той же час, встановлені дисциплінарною комісією обставини події свідчать, що загибель капрала поліції ОСОБА_12 та травмування капітана поліції ОСОБА_13 відбулося під час виконання ними своїх службових обов`язків та стало наслідком вчинення протиправних дій ОСОБА_8 та ОСОБА_5 ».

Таким чином, викладені у заяві ОСОБА_3 обставини перевірялись в рамках кримінального провадження №0000357.

Крім того, суд зазначає, що сторона захисту не позбавлена можливості надавати докази та заперечення в рамках кримінального провадження №0000357 під час судового розгляду.

Нових обставин та доказів, які не були предметом розгляду судами першої та апеляційної інстанції заява адвоката ОСОБА_3 від 19.09.2024 не містить.

Норми КПК України не передбачено винесення такого рішення як відмова у задоволенні скарги у зв`язку з повторністю звернення особи з питання, яке вже було вирішено слідчим суддею по суті. У той же час, Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК). Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) та практику ЄСПЛ як джерело права (стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"). Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, що передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення.

У випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК (частина 6 статті 9 КПК). Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, серед іншого диспозитивність (пункт 19 частини 1 статті 7 КПК). Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Слідчий суддя не може розглядати питання бездіяльності, якщо воно вже було вирішене слідчим суддею у іншій справі, оскільки такий розгляд буде порушувати принцип юридичної визначеності.

Неможливість повторного розгляду справи, коли є судове рішення, що набрало законної сили і не скасоване у встановленому законом порядку, перш за все пов`язана з виключністю судового рішення.

Так, відповідно до п. 10, 12 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» зазначено, що ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомленні про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи, що заява адвоката ОСОБА_3 від 19.09.2024 стосується факту застосування вогнепальної зброї працівником поліції, який перевірявся та наданий час досліджується в рамках кримінального провадження за №0000357 від 20.04.2024, нових обставин заява адвоката не містить, суд приходить до переконання, що така заява не потребує реєстрації нового провадження.

Крім того,нормами КПК України не передбачено повторний розгляд справи за аналогічними обставинами та подіями, за результатами якої вже винесено рішення суду про відмову у її задоволенні, яке не скасоване в апеляційному порядку.

За вищевикладених обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга адвоката ОСОБА_3 не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 303, 305, 306, 307, 309, 370, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДРза заявою адвоката ОСОБА_3 від 19.09.2024 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя