Центральний районний суд м. Миколаєва
н/п 1-кс/490/3108/2024 У Х В А Л А
29.08.2024р. слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Каховської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянці України, РНКОКПП НОМЕР_1 , документованої паспортом громадянина України серії НОМЕР_2 виданого Каховським РВ УМВС в Херсонській області 17.02.2005, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,
30.07.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України шляхом опублікування повідомлення про підозру в газеті «Урядовий кур`єр» та на офіційному вебсайті Офісу Генерального прокурора, а також вручені копії повідомлення про підозру його захиснику.
Згідно повідомлення про підозру, громадянка України ОСОБА_6 , фактично проживаючи в с. Каховка Каховської міської громади Каховського району Херсонської області, будучи достеменно поінформованою та розуміючи факт захоплення Каховського району військовослужбовцями зс рф, усвідомлюючи, що суверенітет України поширюється на всю її територію, Україна є унітарною державою, а її територія в межах існуючого кордону є цілісною і недоторканною, будучи обізнаною про те, що територія Каховського району є невід`ємною складовою частиною України, перебуваючи на тимчасово окупованій зс рф території України - АДРЕСА_2 , не пізніше вересня 2022 року (більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено), реалізуючи прямий умисел, добровільно погодилась на зайняття посади в незаконно створеній окупаційною владою адміністрації на тимчасово окупованій території, та обійняла посаду так званого «главы Васильевского территориального управления Каховского муниципального округа» (голова ІНФОРМАЦІЯ_2 ), яке здійснює свою діяльність на тимчасово окупованій території Василівської сільської ради Каховської міської громади Каховського району Херсонської області.
Так, ОСОБА_6 , зайнявши вказану вище посаду у незаконно створеному органі влади на тимчасово окупованій території, здійснювала організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, пов`язані з формуванням та функціонуванням Василівського територіального управління Каховського муніципального округу на тимчасово окупованій території АДРЕСА_2 , підконтрольної окупаційним військам рф.
Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинила дії громадян України, які виразились у добровільному зайнятті громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора.
Слідчий звернувся до слідчого судді із клопотанням про обрання підозрюваній ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. В обґрунтування клопотання зазначив, що 30.07.2024 повістки про виклик підозрюваної ОСОБА_6 на 05, 06 та 07 серпня 2024 року в період часу з 09 год. 00 хв. по 18 год. 00 хв. у найближче територіально розташований орган прокуратури України або підрозділ Служби безпеки України опубліковано в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження, а саме на офіційному сайті Газети Кабінету Міністрів України «Урядовий кур`єр». Крім цього, повідомлення про підозру та повістки про виклик підозрюваної ОСОБА_6 опубліковано на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.
Згідно інформації Управління інформаційно-аналітичної підтримки Головного управління Національної поліції в Херсонській області ОСОБА_6 серед осіб, які перетнули державний кордон України у період часу з 24.02.2022 по 21.05.2024 за обліком Інтегрованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи щодо контролю осіб транспортних засобів та вантажів, які перетинають державний кордон України не значиться.
Також, згідно інформації Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України ОСОБА_6 у період з 24.02.2022 по 23.05.2024 державний кордон України не перетинала, у зв`язку із чим 09.08.2024 її оголошено у розшук.
Поряд із цим наявні ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник не заперечував проти задоволення клопотання.
Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або оголошений у міжнародний розшук. У випадку, якщо слідчий суддя прийме рішення про тримання під вартою особи, оголошеної в міжнародний розшук, після затримання такої особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного має розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Отже, у разі оголошення особи у міжнародний розшук, КПК України встановлює процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. А наступним етапом - після затримання підозрюваного (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - слідчий суддя розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Використані формулювання свідчать про те, що в умовах переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та оголошення у зв`язку з цим його у міжнародний розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу.
На відміну від процедури застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою - це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді. За такої нормативної регламентації при вирішенні питання про обрання щодо особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчому судді належить дослідити такі обставини: чи повідомлено особі про підозру у встановленому законом порядку; чи наявна обґрунтована підозра; чи наявні ризики кримінального провадження; чи оголошена особа в міжнародний розшук (або перебуває на тимчасово окупованій території України).
Таким чином, слідчий суддя досліджує ці обставини в світлі конкретних обставин цієї справи.
Так з матеріалів кримінального провадження вбачається, що 30.07.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України шляхом опублікування повідомлення про підозру в газеті «Урядовий кур`єр» та на офіційному вебсайті Офісу Генерального прокурора, а також вручені копії повідомлення про підозру його захиснику.
30.07.2024 повістки про виклик підозрюваної ОСОБА_6 на 05, 06 та 07 серпня 2024 року в період часу з 09 год. 00 хв. по 18 год. 00 хв. у найближче територіально розташований орган прокуратури України або підрозділ Служби безпеки України опубліковано в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження, а саме на офіційному сайті Газети Кабінету Міністрів України «Урядовий кур`єр». Крім цього, повідомлення про підозру та повістки про виклик підозрюваної ОСОБА_6 опубліковано на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.
Згідно інформації Управління інформаційно-аналітичної підтримки Головного управління Національної поліції в Херсонській області ОСОБА_6 серед осіб, які перетнули державний кордон України у період часу з 24.02.2022 по 21.05.2024 за обліком Інтегрованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи щодо контролю осіб транспортних засобів та вантажів, які перетинають державний кордон України не значиться.
Також, згідно інформації Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України ОСОБА_6 у період з 24.02.2022 по 23.05.2024 державний кордон України не перетинала, у зв`язку із чим 09.08.2024 її оголошено у розшук.
Щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.
Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.
У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що факти які викликають підозру не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Так, ОСОБА_6 повідомлено про підозру в скоєні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.
З урахуванням тяжкості покарання, що загрожує підозрюваній, характеру вчиненого кримінального правопорушення, пов`язаного із добровільним зайняттям посади так званого «главы Васильевского территориального управления Каховского муниципального округа» (голова ІНФОРМАЦІЯ_2 ), яке здійснює свою діяльність на тимчасово окупованій території Василівської сільської ради Каховської міської громади Каховського району Херсонської області; зважаючи на те, що підозрювана перебуває на тимчасово окупованій території України, де продовжує займатись злочинною діяльністю; фактично вже вживає заходів, направлених на ухилення від явки до слідчого, прокурора та суду, у зв`язку з чим оголошена у розшук; зважаючи на те, що останній відомі свідки її протиправних дій та інші фігуранти злочинної діяльності, окрім того остання в ході вчинення злочину набула зв`язків із представниками окупаційної влади, представниками зс рф та спецслужб рф, за такого слід погодитись із доводами прокурора про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, які в умовах оголошеного воєнного стану в Україні є більш ніж вагомим.
Таким чином запобігти вказаним ризикам шляхом обрання іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не вбачається за можливе.
Керуючись ст. 183, 196 КПК України, -

Щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Після затримання і не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до місця кримінального провадження, розглянути за її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід у встановленому законом порядку.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1