УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.11.2024 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в місті Одесі клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000305 від 08.10.2024 за ч.5 ст.190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що СУ ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні

№ 0000305 від 08.10.2024 за ч. 5 ст. 190 КК України за фактом шахрайського заволодіння невстановленими особами грошовими коштами потерпілої ОСОБА_4 , які їй нараховані в якості державної допомоги за загиблого під час бойових дій військового - її сина, шляхом обману, вчиненого в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, на суму 3 000 000 грн.

Встановлено, що 07.10.2024, у період часу з 13 год. 40 хв. по 19 год. 30 хв., невстановлені особи зателефонували потерпілій ОСОБА_4 та представляючись працівниками служби безпеки банку, в якому у потерпілої відкрито рахунок, « ОСОБА_5 » і « ОСОБА_6 », повідомили, що її рахунок з грошовими коштами заблоковано через намагання невідомими особами його зламати, у зв`язку з чим з метою збереження грошових коштів невстановлена особа надала потерпілій дані рахунків 7 різних осіб, на які порадив перевести грошові кошти транзакціями до 150 000 грн., що потерпіла і зробила. Після цього невстановлена особа на ім`я « ОСОБА_6 » витребував від потерпілої номер картки, дату її закінчення і CVV код, пояснивши, що це буде ключем для повернення коштів, на що отримав від неї відповідні дані. В результаті цих дій доступ до застосунку «Приват 24» було заблоковано і рахунок, на якому знаходились грошові кошти у сумі 3 000 000 грн - заблоковано.

Проведеними заходами встановлено, що грошові кошти потерпілої ОСОБА_4 перераховано на 9 банківських рахунків, а саме на рахунки ОСОБА_7 , 2 рахунки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 .

Далі із вказаних рахунків грошові кошти були переведені на рахунки інших осіб, з яких переведені на рахунки осіб, які займаються продажем крипто-валюти, яка в результаті оформлення угод Р2Р переводилась на акаунт фінансової біржі "Binance" ОСОБА_15 .

Зокрема, внаслідок вчинення шахрайських дій 343056 грн. переведено на карту АТ КБ «Приват Банк» НОМЕР_1 , яка зареєстрована на ОСОБА_12 , який займається продажем кріптовалюти, на платформі «Binance» продав USDT та який за отримані грошові кошти продав користувачу, який зареєстрований на вказаній платформі під ніком Change_Trust_UA - « ОСОБА_16 ».

Прокурор у клопотанні стверджує,що в результаті вчинення вказаного кримінального правопорушення потерпілій ОСОБА_4 завдано майнову шкоду на суму 3 000 000 (три мільйони) гривень, у зв`язку з чим з метою відшкодування шкоди, завданої в результаті вчинення кримінального правопорушення, а також забезпечення цивільного позову у кримінальному провадження є доцільним накласти арешт на банківські рахунки, на які перераховувались кошти потерпілої та в подальшому біли переведені на рахунок акаунту платформи бінанс ОСОБА_15 .

Крім того, на думку прокурора банківські рахунки на ім`я ОСОБА_12 підлягають арешту з метою забезпечення збереження речових доказів, конфіскації майна, як виду покарання та відшкодування завданої потерпілій майнової шкоди.

Прокурор в клопотанні зазначає, що одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів. Одним з таких заходів є арешт майна у кримінальному провадженні.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання про арешт у його відсутність.

Відповідно до вимог ч.2 ст.172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчим суддею, з метою забезпечення арешту майна було прийнято рішення про задоволення клопотання органу досудового розслідування та про розгляд клопотання про арешт майна без участі власника.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, якими слідча обґрунтовує його задоволення, оцінивши всі обставини у сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчої підлягає задоволенню в повному обсязі, з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

При цьому, у відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.5 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що в цілях забезпечення можливої конфіскації майна та відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а також беручи до уваги правове обґрунтування позиції прокурора, клопотання про накладення арешту підлягає частковому задоволенню.

Таким чином, повністю доведена необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт банківського рахунку.

Щодо інших вимог, то у їх задоволенні слід відмовити через неконкретизованість.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.93, 100, 131, 132, 170-175, 309, 369-372, 392-395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000305 від 08.10.2024 за ч.5 ст.190 КК України - частково задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківських карткових рахунках, а саме:

банківський рахунок № НОМЕР_2 , відкритий в АТ КБ «Приват Банк» на ім`я ОСОБА_12 , ІПН НОМЕР_3 , та на всі банківські карти, які його обслуговують, заборонивши користуватися і розпоряджатися ним у будь якій спосіб.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Виконання ухвали покласти на прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1