Справа № 629/6978/24
Провадження № 1-кс/629/1693/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2024 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Близнюківського відділу Лозівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №001220 від 07.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, -

встановив:

Прокурор Близнюківського відділу Лозівської окружної прокуратури ОСОБА_3 12.11.2024 звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: на автомобіль ГАЗЕЛЬ з державним номерним знаком НОМЕР_1 , власником якого с ОСОБА_4 , та перебуває у володінні ОСОБА_5 ; бензопилу марки «STIHL» модель MS 180/с помаранчевого кольору, полімерний пакет, білого кольору з надписами «Посад» з полімерними пляшками ємкістю 2 літри з бензином близького 1 літру; полімерна пляшка ємкістю 2 літри з мастилом, ємкістю 1 літр; полімерна пляшка, ємкістю 0,5 літра з мастилом об`ємом близько 300 грам та металевий ключ, які належать ОСОБА_5 та фрагменти дерев породи «Ясен» в об`ємі 1,2 м3 шляхом заборони їх відчуження, знищення чи перетворення.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що 07.11.2024 до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_6 про те, що 07.11.2024 о 11:00 було виявлено, що невідомі особи незаконно здійснюють випилку дерев у лісосмузі, що розташована біля с. Башилівка, Близнюківської ТГ, Лозівського району, Харківської області та вантажать їх у автомобіль ГАЗЕЛЬ НОМЕР_1 .

За даним фактом розпочате кримінальне провадження №0001220 від 07.11.2024 року за ч. 1 ст. 246 КК України.

07.11.2024 року під час проведення огляду місця події в лісосмузі біля с. Башилівка, Близнюківської територіальної громади, Лозівського району, Харківської області, було виявлено автомобіль ГАЗЕЛЬ з кузовом, кабіна білого кольору, кузов сірого кольору, д.н.3. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .. На момент огляду в кузові автомобіля знаходяться фрагменти дерев породи «Ясен» об`ємом 1,2 м3. Всі фрагменти дерев мають сліди свіжих спилів, та є сироростущими.

Поруч в лісосмузі виявлено свіжоспиляних пеньків сироростучих дерев з діаметром: 60 см, 44 см, 28 см, 36 см, 40 см, 64 см, 20 см.

Окрім цього, поруч біля вищевказаних свіжо спиляних пнів знаходяться бензопила марки «STIHL» модель MS 180/с помаранчевого кольору, на стрілі якої мається цеп зі слідами залишків дерев та полімерний пакет білого кольору з надписами «Посад», в якому знаходяться полімерні пляшки ємкістю 2 літри з бензином близького 1 літру; полімерна пляшка ємкістю 2 літри з мастилом, ємкістю 1 літр; полімерна пляшка ємкістю 0,5 літра з мастилом об`ємом близько 300 грам та металевий ключ.

Вказане майно постановою слідчого від 07.11.2024 визнано речовими доказами по вказаному кримінальному провадженню.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні просив задовольнити клопотання та уточнив вимоги клопотання а саме просив заборонити користування, відчуження та розпорядження вказаним майном.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про час та день розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Відповідно до ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання про арешт майна за відсутності власника майна.

Дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Під час вирішення питання накладення арешту на майно слід враховувати положення статі 131 КПК України, яка вказує про необхідність досягнення дієвості кримінального провадження під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно статей 94,132,173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися й у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до частини 1статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя враховує, що існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане майно є доказом злочину та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №001220 від 07.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 КК України.

З огляду на викладене, враховуючи, що майно, вилучене 07.11.2024 в ході огляду місяця події, має істотне значення для досудового розслідування даного кримінального провадження, з урахуванням правової підстави для арешту майна - з метою забезпечення його збереження, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на вказане майно.

Керуючись ст.170,172,173 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання прокурора Близнюківського відділу Лозівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №001220 задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: на автомобіль ГАЗЕЛЬ з державним номерним знаком НОМЕР_1 , власником якого с ОСОБА_4 , та перебуває у володінні ОСОБА_5 ; бензопилу марки «STIHL» модель MS 180/с помаранчевого кольору, полімерний пакет, білого кольору з надписами «Посад» з полімерними пляшками ємкістю 2 літри з бензином близького 1 літру; полімерна пляшка ємкістю 2 літри з мастилом, ємкістю 1 літр; полімерна пляшка, ємкістю 0,5 літра з мастилом об`ємом близько 300 грам та металевий ключ, які належать ОСОБА_5 та фрагменти дерев породи «Ясен» в об`ємі 1,2 м3, заборонити користування, відчуження та розпорядження вказаним майном.

Зберігання арештованого майна, здійснювати відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду» затвердженої наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного Суду України, Державної судової адміністрації України №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення слідчим та/або прокурором.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 5-денний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_7