печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2024 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши скаргу командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшла скарга командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення за повідомленням № 18/1/320 від 22.03.2024.

Зокрема, в скарзі заявник просить поновити строк на оскарження бездіяльності посилаючись на те, що причиною пропуску строку звернення зі скаргою є відсутність належної комунікації у військовій частині, зокрема існування логістичних складнощів потрапляння в район бойових дій кореспонденції, участь військової частини НОМЕР_1 в бойових завданнях, що позбавляє можливості вчасно реагувати на бездіяльність.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали скарги, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 303 ч. 1 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно положень ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

За змістом статті 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Виходячи із аналізу зазначених норм кримінального процесуального законодавства України слідує, що на розгляд поданої заяви про вчинення кримінального правопорушення слідчому (дізнавачу) було відведено законом 24 години та саме після їх спливу почав відраховуватись десятиденний строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України, на оскарження бездіяльності слідчого, яка полягає у нездійсненні ним такої процесуальної дії.

У підпункті 1 пункту 1 Узагальнень Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12 січня 2017 року за №9-49/0/4-17 судам (слідчим суддям) надані роз`яснення, що «у судовій практиці проблемним є питання моменту, з якого починається обчислення строку звернення зі скаргою на аналізований вид бездіяльності. Беручи до уваги положення ч.1 ст.214 КПК, згідно з якою внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч.5 ст.115 КПК, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, 10-денний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, в який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей. Наприклад, якщо такий 24-годинний строк завершився о 20:00 7 жовтня, то перебіг строку оскарження починається з 8 жовтня».

З матеріалів скарги вбачається, що командир військової частини НОМЕР_1 звернувся до третього слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 22.03.2024 року.

Разом з тим, із скаргою на бездіяльність слідчого заявник мав право звернутися протягом десяти днів з моменту вчинення бездіяльності, тобто після спливу 24 годин, які відведені КПК України, на вирішення питання щодо внесення відомостей до ЄРДР.

Крім того, навіть після отримання 28.06.2024 року відповіді заступника керівника Третього слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, датованої 07.06.2024 року за № 22000-24л/11-04-10114/24, скарга до слідчого судді була направлена засобами поштового зв`язку 15.07.2024.

Положенням ст. 116 КПК України встановлено, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Ухвала слідчого судді, суду про поновлення чи відмову в поновленні процесуального строку може бути оскаржена в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Процесуальний строк може бути поновлений лише за умови його пропуску з поважних причин. Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд слідчого судді, суду. Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу.

В розумінні норми ст. 117 КПК України поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані тяжка хвороба, відрядження, стихійне лихо, незаконне позбавлення свободи та інші обставини, через які особа не мала реальної змоги вчасно подати скаргу чи інший документ.

Обгрунтовуючи наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду, представник військової частини фактично посилається на неналежну комунікацію у військовій частині, зокрема існування логістичних складнощів потрапляння в район бойових дій кореспонденції, участь військової частини НОМЕР_1 в бойових завданнях.

Оцінивши доводи заявника в частині поновлення строку звернення зі скаргою на бездіяльність органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає їх безпідставними, необґрунтованими, наведені заявником підстави для поновлення строку звернення до суду не можуть бути визнані поважними та такими, що об`єктивно перешкоджали реалізувати своє право на оскарження бездіяльності слідчого, виходячи з наступного.

З матеріалів скарги вбачається, що військова частина НОМЕР_1 дислокується у АДРЕСА_1 , яке не знаходиться в зоні активних бойових дій або поблизу лінії фронту. До скарги не долучений жодний доказ на підтвердження того, що військова частина НОМЕР_1 не знаходиться за місцем постійної дислокації.

Зокрема слід зазначити, що у разі залучення військовослужбовців військової частини НОМЕР_1 до виконання бойових завдань, місце дислокації самої військової частини при цьому не змінюється, до їх виконання залучаються не всі військові - посадові особи командного складу в збройних силах, на котрих покладено командування (керівництво) певним підрозділом, зокрема відповідна частина військових залишається за місцем розташування військової частини і займається тиловим забезпеченням, крім того підготовка даного виду документів у військових частинах здійснюється особами, які безпосередньо не задіяні до участі в бойових діях, зокрема, юрисконсультами, які працюють у відповідних військових частинах, а не військовими, які задіяні в бойових діях, а відтак такі доводи слідчий суддя визнає неспроможними.

Таким чином, посилання заявника про неможливість направлення скарги через існування логістичних ускладнень, нічим не підтверджені та є безпідставними, а листування з приводу даної заяви про вчинення кримінального правопорушення військова частина здійснює засобами поштового зв`язку за місцем дислокації ВЧ НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується матеріалами провадження.

Таким чином, вказані причинами пропуску строку на звернення до слідчого судді не можуть вважатись поважними.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про поновлення строку звернення зі скаргою не підлягає до задоволення, а тому відповідно скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Крім того, в скарзі не зазначені найменування суб`єкту оскарження, його адреса, засоби поштового та/ електронного зв`язку, як і не вказані поштова/електронна адреса військової частини, що фактично унеможливлює їх виклик в судове засідання.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 303, 304, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

В клопотанні про поновлення строку на подання скарги - відмовити.

Скаргу командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР та зобов`язання вчинити дії, - повернути особі, яка її подала.

Слідчим суддею роз`яснюється, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1