Справа № 583/4927/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" серпня 2024 р. м. Охтирка

Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_2 ,

заявниці ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Охтирка заяву обвинуваченої ОСОБА_3 про відвід судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000176 від 19 березня 2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 382 КК України,

УСТАНОВИВ:

19 серпня 2024 року під час судового розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000176 від 19 березня 2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 382 КК України, обвинувачена подала заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_4 , яку мотивувала тим, що суддя ОСОБА_4 , будучи слідчим суддею, розглядав її скаргу на постанову слідчого СВ Охтирського ВП ГУНП в Сумській області від 14 серпня 2020 року про закриття кримінального провадження за матеріалами досудового розслідування, внесеними до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000483 від 13 серпня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 383 КК України. Ухвалою слідчого судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_4 від 16 вересня 2024 року її скаргу було задоволено та скасовано вказану постанову слідчого. ОСОБА_3 вважає, що під час розгляду її скарги слідчий суддя ОСОБА_4 вивчав матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000176 від 19 березня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення , передбаченого ч. 1 ст. 382 КК України, за фактом невиконання нею рішення суду, що набрало законної сили. Вважає, що повторна участь цього судді за таких обставин прямо заборонена законом, а суддя відведений від участі у справі. Крім цього вказує, що потерпіла по справі ОСОБА_5 спілкується з суддею поза межами судового засідання. Також заявниця не погоджується з тим, що головуючий суддя наклав на неї штраф за неявку до суду під час повітряної тривоги, та необгрунтовано відмовив в його скасуванні. Вважає ці та інші дії судді зловживанням посадою з метою її переслідування.

Заява ОСОБА_3 20 серпня 2024 року була передана на автоматичний розподіл. В результаті автоматичного розподілу цієї заяви між суддями Охтирського міськрайонного суду Сумської області 20 серпня 2024 року визначено суддю ОСОБА_1 .

В судовому засіданні ОСОБА_3 свою заяву про відвід судді підтримала, надала аналогічні пояснення та заявила клопотання про витребування з архіву Охтирського міськрайонного суду Сумської області матеріали справи № 583/3290/20, провадження № 1-кс/583/1069/20 та з архіву Охтирського РВП ГУНП в Сумській області матеріали кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000483 від 13 серпня 2020 року.

Захисник обвинуваченої, адвокат ОСОБА_6 , в судове засідання не прибув, будучи повідомленим належним чином, подав заяву про розгляд заяви про відвід без його участі.

Від потерпілої ОСОБА_5 надійшла заява про проведення судового розгляду по заяві ОСОБА_3 без її розгляду, проти заяви заперечує.

Прокурор, представник потерпілої та суддя в судове засідання не прибули, будучи повідомленими належним чином про дату, час та місце розгляду заяви.

З урахуванням думки заявниці суд вважає за можливо розглянути заяву про відвід судді у відсутність вказаних осіб.

Вивчивши матеріали кримінального провадження в межах заявленого відводу, заслухавши пояснення заявниці, суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до статті 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Вимога законності складу суду в конкретному судовому провадженні спрямована на забезпечення права на справедливий суд, закріпленого в статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, яка є частиною національного законодавства.

Так, згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (частина 5 статті 9 КПК України).

У практиці Європейського суду з прав людини недодержання вимог щодо складу суду визнається порушенням положень статті 6 Конвенції щодо необхідність розгляду справи незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

Підстави для відводу (самовідводу) судді у кримінальному провадженні визначені у статтях 75 та 76 КПК України.

Відповідно до частини першої статті 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1/ якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2/ якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3/ якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4/ за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5/ у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Частиною 1 статті 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Відповідно до частин 3-5 ст. 80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відповідно до частини 1 статті 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

В судовому засіданні були оглянуті матеріали за скаргою ОСОБА_3 на постанову Охтирського ВП ГУНП в Сумській області від 14 серпня 2019 року про закриття кримінального провадження / справа № 583/3290/20, провадження № 1-кс/583/1069/20/, з яких слідує, що ОСОБА_3 10 вересня 2024 року подала скаргу слідчому судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області, яка в результаті автоматичного розподілу справ між суддями була передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_4 , який 11 вересня 2020 року відкрив провадження та 16 вересня 2020 року ухвалив постанову про задоволення скарги ОСОБА_3 та скасування постанови слідчого про закриття кримінального провадження. Крім цього в судовому засіданні було оглянуто матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000483 від 13 серпня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 383 КК України, з яких слідує, що на підставі ухвали слідчої судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_7 від 12 серпня 2020 року, 13 серпня 2020 року відомості про кримінальне правопорушення за попередньою кваліфікацією ч. 1 ст. 383 КК України внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000483 та розпочато досудове розслідування. До внесення відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування про злочин було проведено перевірку за фактом звернення ОСОБА_3 , зареєстрованого в журналі Єдиного обліку № 6687,6698 від 09 серпня 2020 року, з якої слідує, що ОСОБА_3 09 серпня 2020 року звернулася до Охтирського ВП ГУНП в Сумській області з заявою про злочин за ст. 383КК України. Відповідно до довідки про результати розгляду матеріалів ЄО від 09 серпня 2020 року по факту звернення ОСОБА_3 про завідомо неправдиве повідомлення її сусідки ОСОБА_5 про невиконання рішення суду, яке вступило в законну силу, від 10 серпня 2020 року, встановлено, що ОСОБА_5 зверталася до Охтирського ВП про те, що ОСОБА_3 не виконує рішення суду, що набрало законної сили, на даний час в слідчому відділенні Охтирського ВП ГУНП знаходиться кримінальне провадження, рішення в якому не прийнято. Ураховуючи, що не встановлено у подіях ознак кримінального чи адміністративного правопорушення прийнято рішення про припинення подальшого розгляду звернення. 14 серпня 2020 року слідча ОСОБА_8 приєднала для загальної картини до матеріалів кримінального провадження № 0000483 копії матеріалів кримінального провадження № 0000176 , а саме: копії витягу з ЄРДР, протоколу огляду місця події від 06 квітня 2020 року, заяви ОСОБА_5 , на підставі якої внесені відомості до ЄРДР, акта державного виконавця від 03 вересня 2015 року , судових рішень, протоколів допитів потерпілої, свідків ухвали слідчого судді від 29 квітня 2020 року про надання тимчасового доступу, а також матеріали перевірки за заявами ОСОБА_3 та ОСОБА_5 від 07 вересня 2018 року та 12 вересня 2018 року. 14 серпня 2020 року слідчим СВ Охтирського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_9 ухвалено постанову про закриття кримінального провадження у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, яка була скасована ухвалою слідчого судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_4 від 16 вересня 2020 року.

Заявниця вважає, що при розгляді її скарги слідчий суддя ОСОБА_4 вивчав матеріли кримінального провадження, за яким її зараз обвинувачують, а тому брав участь у кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування, що унеможливлює його участь в судовому розгляді цього кримінального провадження.

Проте суд не може погодитися з таким тлумаченням закону заявницею ОСОБА_3 , оскільки в судовому засіданні встановлено, що слідчий суддя розглядав скаргу ОСОБА_3 в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000483, а не за № 0000176 від 19 березня 2020 року. Ті копії матеріалів, які були долучені з кримінального провадження №0000176, є частиною кримінального провадження і не стосуються обвинувачення ОСОБА_3 , оскільки покази свідків та потерпілих суд сприймає безпосереднього в судовому засіданні, інші матеріали доводили, що процесуального рішення у кримінальному провадженні прийнято не було, тобто слідчий суддя вивчав їх тільки в рамках поданої скарги. Тому такі дії не можна розцінювати як участь у кримінальному провадженні слідчого судді на стадії досудового розслідування за її обвинуваченням.

Стосовно заяв про упередженість судді, слід зазначити, що розглядаючи заяву про відвід судді, суд звертає увагу, що відповідно до Конституції України та Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя є незалежним при здійсненні правосуддя.

При розгляді заяви про відвід судді інший суддя не є апеляційним чи дисциплінарним органом, а тому не може надавати оцінку процесуальним діям та рішенням судді на предмет дотримання ним норм законодавства, правильності чи неправильності ведення суддею судового процесу або прийнятих суддею рішень, а має лише з позиції стороннього спостерігача визначити існування обставин, які за суб`єктивним чи об`єктивним критерієм можуть викликати сумніви у його неупередженості.

Зокрема в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, то особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного.

Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

У рішенні ЄСПЛ у справі Де Куббера (De Cubber) від 26 жовтня 1984 року зауважено, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу.

В рішенні від 15 липня 2005 року у справі «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimate reason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною» (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або, що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

В даному випадку заява ОСОБА_3 зводиться до незгоди з процесуальними діями та рішеннями судді під час проведення судового засідання. Однак її незгода з процесуальними діями та рішеннями судді, в тому числі з того чи іншого питання, не може бути підставою для відводу. Щодо спілкування судді з потерпілою за межами судового засідання, це лише припущення заявниці, які не підтверджені жодним належним та допустимим доказом. Відтак факти та доводи, на які вказує заявниця, самі по собі є надуманими та не можуть бути підставою для відводу судді.

Суд вважає, що обставини, які можуть бути підставою для відводу судді при розгляді клопотання у кримінальному провадженні відповідно до статей 75, 76 КПК України, заявницею не доведено.

Керуючись ст. ст. 75-76, 80-81 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви обвинуваченої ОСОБА_3 про відвід судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000176 від 19 березня 2020 року, за її обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 382 КК України.

Ухвала суду є остаточною, оскарженню не підлягає, набуває чинності після її проголошення.

Суддя Охтирського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_1