ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2061/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" липня 2024 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу голови Громадської організації «Нон-Стоп» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Дарницького УП ГУНП у м. Києві щодо невнесення відомостей в ЄРДР за заявою голови ГО «Нон-Стоп» ОСОБА_3 від 03.07.2024 за вих. № 03/07/2024-2,

У С Т А Н О В И В:

10.07.2024 голова ГО «Нон-Стоп» ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва з вищевказаною скаргою, в якій просив зобов`язати уповноважених осіб Дарницького УП ГУНП у м. Києві внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 від 03.07.2024 за вих. № 03/07/2024-2 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ст. 236, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 275, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

На обґрунтування скарги зазначив, що 03.07.2024р. за вих. № 03/07/2024-2 головою ГО «НОН-СТОП» - ОСОБА_3 , з використанням технологій електронної пошти, з накладенням ЕЦП (КЕП), з офіційної електронної пошти ГО « ІНФОРМАЦІЯ_1 », а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 , на офіційну електронну пошту СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві, а саме ІНФОРМАЦІЯ_3 , було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення. На даний час, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості за вказаною заявою про вчинення кримінального правопорушення не внесені, не повідомлено про початок досудового розслідування, витяг з ЄРДР не надано.

У заяві зазначив, щов ході здійснення правозахисної діяльності ГО «НОН-СТОП» та дослідження отриманої від мешканців інформації ГО «НОН-СТОП» було встановлено, що голова КМДА - ОСОБА_4 за попередньою змовою з директором Департаменту захисту довкілля та адаптації клімату КМДА - ОСОБА_5 та співвласницею фірми забудовника Stolitsa Group ОСОБА_6 розробили злочинну схему, з метою надання дозволу на будівництво ЖК Н2О на території екологічного парку «Осокорки» та продовження будівництва ЖК Аркада з порушенням чинного національного законодавства, включаючи всі екологічні норми, що призвело до екологічної катастрофи. Окрім цього проект забудови має велику кількість порушень, в тому числі відхиленнявід будівельних норм. Дана злочинна схема укривається головою КМДА, директором Департаменту захисту довкілля та адаптації клімату КМДА, працівниками ІНФОРМАЦІЯ_4 та місцевими правоохоронними органами. Злочинна схема реалізується з метою відмивання бюджетних коштів, отримання неправомірної вигоди за здійснення незаконного будівництва з порушенням будівельних та екологічних норм, які в подальшому легалізуються шляхом ухилення від сплати податків. Мешканці житлового масиву Осокорки неодноразово зверталися до органів державної влади та місцевого самоврядування, водночас, вказані звернення не досягли поставленої мети. Офіційної відповіді від голови КМДА та голови Департаменту захисту довкілля та адаптації до змін клімату - не отримано. Натомість, досить активно на території житлового масиву Оскорки йде підготовка до будівництва проекту майбутнього ЖК Н2О, яким керує ОСОБА_6 , та яка перебуває у змові з головою КМДА - ОСОБА_4 , та безпосередньо директором Департаменту захисту довкілля та адаптації до зміни клімату КМДА - ОСОБА_5 , які діючи умисно, сприяють знищенню Екопарку «Осокорки», для отримання неправомірної вигоди від співвласниці фірми забудовника StolitsaGroup ОСОБА_6 ГО «НОН-СТОП» було встановлено, що діяльність у сфері будівництва співвласниці фірми забудовника StolitsaGroup ОСОБА_7 , відбувається не зовсім прозоро, серед її основних проектів, ЖК Варшавський - новобудова, при будівництві якої порушувалися всі екологічні норми, здебільшого будівництво привело до пересихання озера Синє, однак до результатів екологічної катастрофи, ОСОБА_7 взагалі немає діла. Окрім цього, отримано інформацію, що навколо Екопарку «Осокорки» виникають конфліктні ситуації, а саме мешканці житлового масиву Осокорки повідомили, що в проектних документах по майбутній забудові території Екопарку існує чимало порушень в будівництві, саме з документами та дозволами. Насамперед, не встановлено, наскільки безпечним є проект, за яким планують будувати комплекс. Згідно інформації з відкритих джерел, до проектної документації на будівництво забудовник постійно вносить зміни. Однак на скільки відкоригований проект відповідає чинному містобудівному законодавству - наразі невідомо. Окрім того, ГО «НОН-СТОП» було встановлено, що голова КМДА - ОСОБА_4 , перебуваючи у злочинній змові з директором Департаменту захисту довкілля та адаптації клімату КМДА - ОСОБА_5 та співвласницею фірми забудовника Stolitsa Group ОСОБА_6 , та іншими посадовими особами КМДА, розробили злочинну схему, з метою надання дозволу на будівництво ЖК Н2О, розташованого на території екологічного парку «Осокорки» на території ландшафтного заказника місцевого значення «Осокорківські луки», площею 148 га та ландшафтного заказника місцевого значення «Озеро Тягле», площею 15 га, з порушенням чинного національного законодавства, включаючи всі екологічні норми, що призвело до екологічної катастрофи. Дозволи на забудову та проект забудови мають велику кількість порушень, в тому числі відхилення від будівельних норм. Дана злочинна схема укривається головою КМДА ОСОБА_4 , директором Департаменту захисту довкілля та адаптації клімату КМДА ОСОБА_5 , працівниками ГУ ДПС у м. Києві та місцевими правоохоронними органами, які систематично отримують від співвласниці фірми забудовника Stolitsa Group ОСОБА_6 грошову винагороду. Злочинна схема реалізується з метою відмивання бюджетних коштів, отримання неправомірної вигоди за здійснення незаконного будівництва з порушенням будівельних та екологічних норм, які в подальшому легалізуються шляхом ухилення від сплати податків.

З огляду на це, заявник вважав, що були вчинені кримінальні правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ст. 236, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 275, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

Скаржник просив розглянути скаргу без його участі.

За змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямовані на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

Отже суд, приймаючи рішення про розгляд скарги за відсутності скаржника, бере до уваги норму ч. 6 ст. 9 КПК України, згідно з якою у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст. 7 цього Кодексу.

Згідно з п. 14 ч.1 ст. 7 КПК України до таких засад, зокрема, належать доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, а доступ до правосуддя іншим шляхом, окрім ухвалення відповідних судових рішень, неможливий.

З метою недопущення обмеження доступу до правосуддя, на думку суду, скаргу можливо розглянути по суті за відсутності скаржника.

Представник Дарницького УП ГУНП у м. Києві в судове засідання не з`явився, повідомлений про день, час та місце проведення судового засідання належним чином, відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, його неявка не перешкоджає розгляду скарги.

На підставі ст. 107 КПК України у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні вимог скарги з огляду на таке.

У судовому засіданні встановлено, що 03.07.2024 голова ГО «Нон-Стоп» ОСОБА_3 з офіційної пошти ГО « ІНФОРМАЦІЯ_1 » - ІНФОРМАЦІЯ_2 , на офіційну електронну пошту СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві, а саме ІНФОРМАЦІЯ_3 подав заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зокрема слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК передбачено, що на досудовому провадженні, серед іншого може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (частини 1, 2 ст. 214 КПК).

Згідно з пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кримінального кодексу України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Дослідивши скаргу та вивчивши доводи заявника, слідчий суддя дійшов висновку про те, що внесенню відомостей до ЄРДР має передувати перевірка, здійснювана, зокрема, слідчим на підставі поданої заяви та за наявності обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про яке йдеться у заяві, а також підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Адже реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування.

Слідчий суддя вважає, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Окрім цього, Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 та від 24.04.2019 у справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до частин 4, 5 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. Виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК України.

Зіставлення наведених вище законодавчих вимог, зокрема до заяви про ймовірне вчинення кримінальних правопорушень, слідчий суддя дійшов висновку, що обставини повідомлені представником заявника, не містять відомостей щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення, натомість, їх можна розцінити як суб`єктивне враження чи домисли заявника, вони є занадто абстрактними та не свідчать про вчинення кримінальних правопорушень, а тому відсутня необхідність у перевірці цих обставин засобами кримінального процесу.

Слідчий суддя зазначає, що для внесення до ЄРДР відомостей щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення заявником повинні бути наведені конкретні факти, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, оскільки за відсутності таких, необґрунтоване внесення відомостей до ЄРДР призведе до невиправданого кримінального переслідування органом досудового розслідування.

З огляду на відсутність у заяві голови ГО «Нон-Стоп» ОСОБА_3 від 03.07.2024 за вих. № 03/07/2024-2 конкретних фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку, що підстави для внесення до ЄРДР відомостей за цією заявою відсутні, тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись нормами ст. 3, 7, 9, 26, 303, 304, 306-307, 309, 369-372, 379 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги голови Громадської організації «Нон-Стоп» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Дарницького УП ГУНП у м. Києві щодо невнесення відомостей в ЄРДР за заявою голови ГО «Нон-Стоп» ОСОБА_3 від 03.07.2024 за вих. № 03/07/2024-2 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1