ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 вересня 2024 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційними скаргами прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Луцького міськрайонного суду від 05 вересня 2024 року про відмову в задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Луцького РУП ГУНП Волинській області ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_8 (ЄРДР №0003014),

В С Т А Н О В И В

Ухвалою слідчого судді Луцького міськрайонного суду від 05 вересня 2024 року в задоволенні клопотання про застосування підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовлено та застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 05.11.2024 включно, з покладенням на нього відповідних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що слідчим та прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні, а тому прийшов до висновку про можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, а саме домашнього арешту з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою обрати ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Посилається на те, що ухвала слідчого судді є незаконною та необґрунтованою, а клопотання про обрання запобіжного заходу безпідставно відхилено. Судом не прийнято до уваги те, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а тому наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Вказує, що підозрюваний раніш притягався до кримінальної відповідальності, в показав ствердив, що з квартири потерпілої забрав свій телефон, однак не зміг вказати місце його знаходження.

В апеляційній скарзі захисник зазначає, що слідство проводиться не об`єктивно, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України, відсутні, а відтак просить скасувати ухвалу слідчого судді та відмовити у задоволенні клопотання слідчого про застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу. Ставить під сумнів обґрунтованість підозри.

Заслухавши доповідача, який виклав суть ухвали слідчого судді та доводи апеляційних скарги, думку прокурора, який підтримав апеляцію прокурора з викладених в ній підстав, та заперечив щодо апеляційної скарги захисника, міркування підозрюваного та захисника, які заперечили скаргу прокурора та просили задовольнити скаргу захисника, перевіривши матеріали справи за доводами апеляційних скарг, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя при розгляді клопотання, у відповідності до ст.194 КПК України, правильно прийшов до висновку, про обґрунтованість підозри.

Оскільки, наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин. В той же час, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Однак слідчим суддею залишено поза увагою наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, те, що прокурор та слідчий довели що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту чи інший, який не пов`язаний з триманням під вартою, не може запобігти вказаним ризикам. Не взяв до уваги слідчий суддя і дані про особу підозрюваного.

Таким чином, слідчий суддя безпідставно відмовив в застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та застосував більш м`який запобіжний захід, поклавши обов`язки, зокрема і передбачені ст.195 КПК України, а тому ухвала слідчого судді підлягає скасуванню.

ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, який відноситься до категорії тяжких.

З огляду на вказане, апеляційний суд приходить до висновку, що менш суворий запобіжний захід ніж тримання під вартою не зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_8 покладених на нього процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст.177 КПК України.

Відповідно до приписів ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Положеннями ч.4 ст.182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пунктом 2 частини 5 статті 182 КПК України регламентовано, що розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При обранні розміру застави апеляційний суд врахує всі необхідні для цього обставини, а саме тяжкість вчинених кримінального правопорушення, а також й інші обставини, та приходить до висновку про можливість визначити заставу в розмірі 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 146 000 (сто сорок шість тисяч) гривень.

На підставі наведеного і керуючись ст.ст. 407, 422 КПК України, Волинський апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргузахисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Луцького міськрайонного суду від 05 вересня 2024 року про відмову в задоволенні клопотання слідчого СВ Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СВ Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_9 задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, до 07.11.2024 включно.

Одночасно визначити ОСОБА_8 розмір застави в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 146 000 (сто сорок шість тисяч) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваний, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок Волинського апеляційного суду (Волинська область, місто Луцьк, вулиця Червоного Хреста, 10, код отримувача - код за , банк отримувача - Державна казначейська служба України м.Київ, код банку отримувача (МФО) - 820172, рахунок отримувача - UA0082775).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_8 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

- не відлучатися за межі АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- утримуватись від спілкування із потерпілою та свідками в даному кримінальному провадженні;

- повідомляти прокурора або суд про зміну місця проживання;

- здати на зберігання слідчому або прокурору у даному кримінальному провадженні паспорт для виїзду за кордон та паспорт громадянина України.

Визначити двохмісячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Волинського апеляційного суду, має бути наданий уповноваженій службовій особі Луцького СІЗО.

Після отримання та перевірки протягом одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Луцького СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_8 , з-під варти та повідомити усно і письмово Волинський апеляційний суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_8 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини свої неявки, або якщо порушить інші покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Роз`яснити ОСОБА_8 що у разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Затримати ОСОБА_8 негайно в залі суду.

Строк тримання під вартою обчислювати з 16.09.2024 з 13:30год.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді