Провадження №1-кс/369/2756/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.09.2024 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000048 від 24.03.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 254, ч. 1 ст. 367 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000048 від 24.03.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 254, ч. 1 ст. 367 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що Києво-Святошинською окружною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000048 від 24.03.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 254, ч. 1 ст. 367 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що за інформацією Головного управління Держгеокадастру у м. Києві та Київській області земельна ділянка площею 0,0148 га, яка розташована на території с.Святопетрівське Бучанського району Київської області (кадастровий номер :02:011:5034) згідно відомостей Державного земельного кадастру перебуває у власності гр. ОСОБА_4 має цільове призначення для ведення особистого селянського господарства (код цільового призначення 01.03). Категорія земель землі сільськогосподарського призначення. Земельна ділянка знаходиться в охоронній зоні вздовж об`єкту енергетичної системи. Відповідно до затвердженої містобудівної документації земельна ділянка не передбачена для містобудівних потреб, та віднесена до зелених насаджень загального користування.

Незважаючи на викладене, на земельній ділянці сільськогосподарського призначення кадастровий номер :02:011:5034, що розташована на перетині АДРЕСА_1 збудовано двоповерхову капітальну споруду, яка використовується для комерційного призначення. Орієнтовно відсоток забудови земельної ділянки складає понад 90. Крім того, об`єкт будівництва, містобудування та архітектури збудований з порушенням будівельних норм, а окремі його складові частини знаходяться поза межами земельної ділянки :02:011:5034 в межах червоних ліній вулиць.

Згідно до ст. 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважається самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена до цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Статтею 27 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено те, що розміщення споруд та інших об`єктів в охоронних зонах електричних мереж без здійснення передбачених нормативно-технічними документами технічних заходів безпеки не допускається.

Відповідно до п. 7 Правил охорони електричних мереж затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2022 р. № 1455 охоронні зони електричних мереж встановлюються уздовж повітряних ліній електропередачі - у вигляді земельної ділянки та повітряного простору, обмежених вертикальними площинами, що віддалені по обидва боки лінії від крайніх проводів за умови їх невідхиленого положення на відстань по горизонталі: 30 метрів - 330кВ. Для об`єктів будівництва, які у законний спосіб (наявність відповідних дозволів) розташовані в межах охоронних зон електричних мереж, повинні бути забезпечені відповідні відстані, а також здійснені заходи захисту, передбачені Правилами улаштування електроустановок, затвердженими наказом Міненерговугілля від 21 липня 2017 року № 476.

Статтею 32 Закону України «Про землі енергетики та правовий режим спеціальних зон енергетичних об`єктів» встановлені обмеження на використання земель у спеціальних зонах об`єктів енергетики, зокрема у межах охоронних зон об`єктів енергетики забороняється будувати житлові будинки, будинки громадського призначення; розміщати споруди іншого призначення на меншій відстані від елементів електричних мереж, ніж встановлена нормами. Власникам і користувачам земельних ділянок, фізичним та юридичним особам у межах спеціальних зон об`єктів енергетики без письмової згоди підприємств енергетики, у віданні яких перебувають ці мережі, а також без присутності їх представника забороняється виконувати земляні, будівельні та інші роботи.

Фізичні та юридичні особи, власники та користувачі земельних ділянок при провадженні господарської та іншої діяльності (вчиненні дій) на землях охоронних зон об`єктів енергетики зобов`язані дотримуватися спеціального режиму їх використання, обмежень та обтяжень, встановлених Законом України Про землі енергетики та правовий режим спеціальних зон енергетичних об`єктів іншими нормативно-правовими актами.

У межах охоронних зон повітряних і кабельних ліній, трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв без письмової згоди енергопідприємств, у віданні яких перебувають ці мережі, а також без присутності їх представника забороняється: будівництво, реконструкція, капітальний ремонт, знесення будівель і споруд.

Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 19 червня 1996 р. N 173 з метою захисту населення від дії електричного поля повітряних ліній електропередач (ПЛЕ) встановлюються санітарно-захисні зони, території яких розташовуються вздовж трас ПЛЕ по обидва їх боки. Згідно п. 8.58 Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів в межах санітарно-захисних зон ПЛЕ забороняється розміщувати житлові і громадські будівлі, дачні ділянки та інші місця перебування людей, майданчики для стоянки та зупинки всіх видів транспорту, підприємства по обслуговуванню автомобілів, а також сховища нафти і нафтопродуктів.

Статтею 275 КК України передбачена кримінальна відповідальність за порушення правил, що стосуються безпечної експлуатації будівель і споруд, зокрема порушення під час проектування чи будівництва правил, що стосуються безпечної експлуатації будівель і споруд, особою, яка зобов`язана дотримувати таких правил.

Також, ч. 3 ст. 197-1 КК встановлена кримінальна відповідальність за самовільне будівництво будівель або споруд на самовільно зайнятій земельній ділянці. Крім того, земельна ділянка :02:011:5034, за даними державного земельного кадастру, віднесена до земель сільськогосподарського призначення, водночас будівництво на ній споруди, що не використовується в сільськогосподарських цілях, спричинило втрату її родючості, виведення земель з сільськогосподарського обороту, змивання гумусного шару, порушення структури ґрунту, що є кримінально караним правопорушенням, передбаченим ст. 254 КК України.

Законом України «Про землі енергетики та правовий режим спеціальних зон енергетичних об`єктів» визначено, що місцеві органи виконавчої влади у межах своєї компетенції сприяють підприємствам у забезпеченні виконання вимог цього Закону при провадженні фізичними та юридичними особами господарської та іншої діяльності в охоронних зонах об`єктів транспортування електроенергії, а також у роботі із збереження об`єктів енергетики, запобігання аваріям (аварійним ситуаціям) та ліквідації їх наслідків.

Пунктом 32 Правил охорони електричних мереж передбачено, що місцеві органи виконавчої влади або органи місцевого самоврядування, які надають дозволи на розміщення об`єктів будівництва, в тому числі в охоронних та санітарно-захисних зонах електричних мереж, зобов`язані сприяти власникам електричних мереж у роботі із збереження електричних мереж, запобігання аваріям і ліквідації їх наслідків у діючих електромережах, а також у забезпеченні виконання вимог цих Правил юридичними та фізичними особами/фізичними особами - підприємцями.

При розгляді вказаного клопотання прошу врахувати наступне.

Так, 10.09.2024 року підставі Ухвали суду №369/14264/24 в ході огляду за адресою: Київська область, Бучанський р-н, с. Святопетрівське, кадастровий номер :02:011:5034 було встановлено, що на вказаній земельній ділянці розташовано дві капітальні нежитлові приміщення (одноповерхова та двоповерхова), які використовуються під комерцію. Згідно інформації з Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва будь-які дозвільні документи на будівництво вказаних приміщень відсутні.

Згідно до даних Національної кадастрової системи вказана земельна ділянка відноситься до земель сільськогосподарського призначення, код виду цільового призначення 01.03 для ведення особистого селянського господарства. В результаті виправлення помилок було змінено конфігурацію, межі та координати земельної ділянки з кадастровим номером :02:011:5034.

Вказане майно визнано речовим доказом, про що винесено відповідну постанову.

Як встановлено досудовим розслідуванням, згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, ОСОБА_4 (код платника податків - НОМЕР_1 ) має на праві приватної власності наступні об`єкти нерухомості: земельна ділянка загальною площею 0,0148 га., що за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:011:5034, яка належить ОСОБА_4 на підставі витягу з ДЗК про земельну ділянку, номер запису про право (в державному реєстрі прав) 3073065, на підставі витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний номер №11617058.

На підставі наведеного, прокурор Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_3 просила слідчого суддю накласти на нерухоме майно, належне на праві приватної власності ОСОБА_4 (код платника податків - НОМЕР_1 ) із забороною його відчуження та розпорядження, а саме накласти арешт на наступне нерухоме майно: земельну ділянку загальною площею 0,0148 га., що за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:011:5034, яка належить ОСОБА_4 на підставі витягу з ДЗК про земельну ділянку, номер запису про право (в державному реєстрі прав) 3073065, на підставі витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний номер №11617058.

Заборонити державним органам та органам нотаріату здійснювати будь-які реєстраційні дії, в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов`язані з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншим видом зміни власників вищевказаного нерухомого майна, будівництва на них об`єктів нерухомості, а також заборонити відділу містобудування, архітектури та будівництва Білогородської сільської ради Київської області вчиняти дії по видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки або іншої дозвільної документації, заборонити Державній інспекції архітектури та містобудування України вчиняти дії по реєстрації дозвільних документів на забудову земельної ділянки чи введення в експлуатацію, тощо.

Прокурор через канцелярію суду зареєструвала клопотання, у якому просила слідчого слідчого суддю здійснювати розгляд клопотання без її участі, врахувати підтримання нею вимог клопотання в повному обсязі.

Власник майна в судове засідання не з`явився.

Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості їх пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19.11.2012 року № 1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність використання даних речей, як доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000048 від 24.03.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 254, ч. 1 ст. 367 КК України задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно, належне на праві приватної власності ОСОБА_4 (код платника податків - НОМЕР_1 ) із забороною його відчуження та розпорядження, а саме накласти арешт на наступне нерухоме майно: земельну ділянку загальною площею 0,0148 га., що за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:011:5034, яка належить ОСОБА_4 на підставі витягу з ДЗК про земельну ділянку, номер запису про право (в державному реєстрі прав) 3073065, на підставі витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний номер №11617058.

Заборонити державним органам та органам нотаріату здійснювати будь-які реєстраційні дії, в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов`язані з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншим видом зміни власників вищевказаного нерухомого майна, будівництва на них об`єктів нерухомості, а також заборонити відділу містобудування, архітектури та будівництва Білогородської сільської ради Київської області вчиняти дії по видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки або іншої дозвільної документації, заборонити Державній інспекції архітектури та містобудування України вчиняти дії по реєстрації дозвільних документів на забудову земельної ділянки чи введення в експлуатацію, тощо.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1