Провадження №1-кс/369/2294/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.07.2024 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання начальника Боярського відділу Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000068 від 17 липня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

18.07.2024 року до провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання начальника Боярського відділу Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000068 від 17 липня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні СД відділення поліції № 2 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000068 від 17 липня 2024 рокуза ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 Кримінального кодексу України.

Відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено на підставі повідомлення на лінію «102» від головного спеціаліста відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини, державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства Фастівського району Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_4 , про те, що 17.07.2024 приблизно 16 годин 20 хвилин в магазині ТОВ "ФОРА", який розташований за адресою: Київська область, Фастівський район, с. Новосілки, вул. Приміська, буд. 26, продавця магазину ТОВ «ФОРА» - гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , надала особисту медичну книжку 2 серія НОМЕР_1 на власне ім`я з ознаками підробки.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, 17.07.2024, в період часу з 16 годин 19 хвилин по 16 годин 38 хвилин проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено: особисту медичну книжку на ім`я ОСОБА_5 2 серія НОМЕР_1 , яку було вилучено та поміщено до спеціального сейф-пакету № WAR1002755 та опечатано належним чином.

Оскільки досудовим розслідуванням у формі дізнання встановлено, що ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , надала для ознайомлення особисту медичну книжку 2 серія НОМЕР_1 на своє ім`я з явними ознаками підробки, то вказаний документ є речовим доказом, оскільки відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

17.07.2024 дізнавачем сектору дізнання ВП №2 Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 прийнято процесуальне рішення у формі постанови про визнання особистої медичної книжки на ім`я ОСОБА_5 , 2 серія ААД № 128083 - речовим доказом у кримінальному провадженні.

З вищенаведеного вбачається достатність підстав вважати, що вилучена під час огляду місця події особиста медична книжка 2 серія ААД № 128083, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

З урахуванням вище наведеного метою накладення арешту є виконання приписів п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України - збереження речових доказів, а саме:

особистої медичної книжки на ім`я ОСОБА_5 , 2 серія ААД № 128083.

Накладення арешту на вище зазначенні речові докази надасть можливість виконати приписи абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України щодо запобігання можливості приховування, пошкодження, псування , ОСОБА_5 особистої медичної книжки 2 серія ААД № 128083, яка видана на її ім`я.

На підставі наведеного, прокурор просив слідчого суддю накласти арешт у кримінальному провадженні № 0000068 від 17.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, арешт на тимчасово вилучене в ході проведення огляду місця події майно, а саме особисту медичну книжку 2 серія НОМЕР_1 , яка видана на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор у поданому клопотанні зазначив, що просить здійснювати розгляд клопотання у його відсутності.

Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості їх пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19.11.2012 року № 1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність використання даних речей, як доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання начальника Боярського відділу Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000068 від 17 липня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0000068 від 17.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, арешт на тимчасово вилучене в ході проведення огляду місця події майно, а саме особисту медичну книжку 2 серія НОМЕР_1 , яка видана на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1