Справа № 192/2446/24
Провадження № 1-кс/192/304/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2024 року слідчий суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Солоне Солонянського району Дніпропетровської області клопотання прокурора Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_2 , по внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальному провадженню №0000163 від 05 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358, ст. 290 КК України про арешт майна,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, на обґрунтування якого зазначив, що 04 вересня 2024 року до ВП № 9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення з лінії " НОМЕР_1 " про те, що на блок-посту « ІНФОРМАЦІЯ_1 », розташованого на автодорозі АДРЕСА_1 , було зупинено автомобіль марки «Audi А4», номерний знак НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Під час перевірки документів було виявлено ознаки підробки свідоцтва про реєстрацію вказаного транспортного засобу.

За даним фактом 05 вересня 2024 було розпочато кримінальне провадження №0000163 за ознаками кримінального правопорушення,передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, тобто підроблення іншого офіційного документа, який видається установою та надає права з метою використання його підроблювачем чи іншою особою.

Також прокурор зазначає, що 04 вересня 2024 року до ВП № 9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшли матеріали про те, що під час зупинки автомобіля «Audi А4», номерний знак НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_4 , було виявлено ознаки механічного втручання до ідентифікатору авто, оскільки встановлено, що на кузові т/з наявний номер W НОМЕР_3 та мається дублююча табличка, на якій зазначено номер W НОМЕР_4 , що вказує на ознаки підробки номерів вузлів та агрегатів.

За даним фактом 05 вересня 2024 року було розпочато кримінальне провадження №0000163 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, тобто підробка ідентифікаційного номеру кузова транспортного засобу.

05 вересня 2024 року було прийнято постанову про об?єднання вказаних кримінальних проваджень в одне провадження та присвоєно єдиний номер №0000163.

Також 04 вересня 2024 року під час огляду місця події ОСОБА_4 добровільно в присутності понятих надав для огляду свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії та номер НОМЕР_5 на автомобіль «Audi А4», номерний знак НОМЕР_2 , в якому зазначено номер шасі кузова W НОМЕР_3 та під час огляду якого вбачається нерівномірність нанесення барвника та невідповідність інформації ІПНП. Вищевказане свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу в присутності понятих було вилучено до ВП № 9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Також прокурор зазначає, що під час огляду автомобіля «Audi А4», номерний знак НОМЕР_2 було виявлено VIN-код (номер шасі кузова) WAUZZZ8E73231166, а також дублююча табличка на якій зазначено номер W НОМЕР_4 . В присутності понятих автомобіль було вилучено до ВП № 9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Крім того також було оглянуто ключі від вказаного автомобіля, які теж вилучено до ВП № 9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області.

У клопотанні вказано, що з метою збереження речових доказів, попередження можливості їх знищення або пошкодження, збереження подальшого належного їх зберігання до призначення та проведення всіх необхідних експертиз, а саме: судової трасологічної експертизи та судово-технічної експертизи документу слід накласти арешт на вилучене майно.

Прокурор в судове засідання не з`явився. Власник майна в судове засідання не з`явився. Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з неявкою всіх учасників, слідчим суддею здійснено судовий розгляд у відсутність належним чином повідомлених осіб без фіксування судового розгляду за допомогою технічних засобів згідно ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що останнє підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є зокрема доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Пунктом 1 ч. 2 вказаної статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Прокурором в якості мети накладання арешту на майно, було зазначено про необхідність збереження речових доказів, попередження можливості їх знищення та пошкодження.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Як з`ясовано з матеріалів клопотання, 05 вересня 2024 року були внесені відомості до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000163 з попередньою правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 358, тобто підроблення іншого офіційного документа, який видається установою та надає права з метою використання його підроблювачем чи іншою особою, а також за ст. 290 КК України, тобто підробка ідентифікаційного номеру кузова транспортного засобу.

Підставою для внесення відомостей до ЄРДР стало те, що 04 вересня 2024 року до ВП № 9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення з лінії " НОМЕР_1 " про те, що на блок-посту « ІНФОРМАЦІЯ_1 », розташованого на автодорозі АДРЕСА_1 , було зупинено автомобіль «Audi А4», номерний знак НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а під час перевірки документів було виявлено ознаки підробки свідоцтва про реєстрацію вказаного транспортного засобу серії НОМЕР_5 , оскільки було встановлено нерівномірність нанесення барвника та невідповідність інформації ІПНП.

Також під час перевірки VIN-коду (номеру шасі кузова) автомобіля були виявлені ознаки його підробки шляхом нанесення символів та літер, порушення вертикалей та горизонталей нанесення символів та глибина.

Згідно протоколу огляду місця події від 04 вересня 2024 року свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу серії НОМЕР_5 , автомобіль були вилучені до ВП № 9.

Слідчий суддя посилається на те, що метою арешту майна, зокрема, є збереження речових доказів, а ч. 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У даному випадку, слідчий суддя вважає, що прокурором обґрунтовано в якості мети арешту майна зазначено збереження речових доказів, попередження можливості їх знищення, пошкодження або внесення в них неправомірних змін, яким є свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 , автомобіль т а ключі від нього, оскільки іншим способом зберегти речові докази, інакше як шляхом арешту - неможливо.

Водночас, відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Отже, відповідно до п. 1 п ч. 5 ст. 173 КПК слідчий суддя, задовольняючи клопотання про арешт майна, повинен в резолютивній частині ухвали зазначити перелік майна, на який накладено арешт, а відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК якщо слідчий суддя, накладаючи арешт на майно, вважає за необхідне заборонити, обмежити право власників чи володільців розпоряджатися або користуватися майном, у резолютивній частині ухвали він повинен прямо про це зазначити, разом із вказівкою на майно, щодо якого застосовуються такі заборони чи обмеження.

Тому, клопотання прокурора про арешт майна, підлягає частковому задоволенню в частині зазначення способу арешту.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_2 , по внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальному провадженню №0000163 від 05 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358, ст. 290 КК України про арешт майна, задовольнити частково.

Накласти арешт на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 на автомобіль «Audi А4», номерний знак НОМЕР_2 , власника якого не встановлено, а фактичним користувачем якого є ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ) шляхом заборони розпоряджатися таким майном.

Накласти арешт на автомобіль «Audi А4», номерний знак НОМЕР_2 , власника якого не встановлено, а фактичним користувачем якого є ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ) шляхом заборони розпоряджатися таким майном.

Накласти арешт на ключі від автомобіля «Audi А4», номерний знак НОМЕР_2 , власника якого не встановлено, а фактичним користувачем якого є ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ) шляхом заборони розпоряджатися таким майном.

Відмовити в задоволенні клопотання в частині позбавлення права на відчуження та користування майна.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню дізнавачем/слідчим, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, які були відсутні при її проголошенні - з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1