Провадження № 1-кс/175/3603/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" серпня 2024 р. смт. Слобожанське

Слідчий суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001266 від 26.07.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області майор поліції ОСОБА_3 за погодженням прокурора Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001266 від 26.07.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що 26.07.2024 року до ЧЧ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області надійшло повідомлення про те що до травматологічного відділення КМ ЛМ №3 доставлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з тілесними ушкодженнями середньої ступеню тяжкості, а саме ЗЧМТ, забій головного мозку, травматичний САИ, закритий перелам 5-6 ребер. 05.08.2024 року старшим слідчим Краматорського РУП майором поліції ОСОБА_3 було проведено огляд предмету в ході якого було виявлено та вилучено: резинові капці; чоловічу футболку; шорти зі слідами РБК. Вказані об`єкти постановою слідчого визнано речовими доказами, оскільки вони зберегли на собі сліди злочину та будуть використані для проведення експертних досліджень, необхідних для встановлення істотних обставин кримінального провадження. У відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, наявні підстави у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, а саме арешту майна.

В судове засідання прокурор не з`явився, засобами електронного зв`язку надіслав заяву про розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримав та просив задовольнити. Власник майна в судове засідання також не з`явився.

У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить висновку про необхідність його задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, що заходом забезпечення кримінального провадження для досягнення його дієвості є арешт майна.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно абзацу першого ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області знаходиться кримінальне провадження за № 0001266 від 26.07.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

Згідно рапорта чергового Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області від 26.07.2024 року, до чергової частини Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області надійшло повідомлення про те, що до травматологічного відділення КМ ЛМ №3 доставлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з тілесними ушкодженнями середньої ступеню тяжкості, а саме ЗЧМТ, забій головного мозку, травматичний САИ, закритий перелам 5-6 ребер.

05.08.2024 року старшим слідчим Краматорського РУП майором поліції ОСОБА_3 було проведено огляд предмету, в ході якого було виявлено та вилучено: резинові капці; чоловічу футболку; шорти зі слідами РБК.

Постановою старшого слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_3 від 05.08.2024 року, резинові капці; чоловічу футболку; шорти зі слідами РБК, які належать ОСОБА_6 ,визнано в якості речового доказу у кримінальному провадженні за № 0001266 від 26.07.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить висновку, що органом досудового розслідування доведено, що речі, вилучені в ході огляду предмета за участю ОСОБА_6 могли зберегти на собі сліди злочину.

Враховуючи, що вилучені речі мають суттєве значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, зокрема, необідні для призначення експертиз, з метою їх збереження, запобігання, перетворення, зміни або знищення, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 175, 369, 372 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001266 від 26.07.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на резинові капці, чоловічу футболку, шорти зі слідами РБК, які належать ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які були вилучені 05.08.2024 року в ході огляду предмету у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001266 від 26.07.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

Заборонити відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном, до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1