Дата документу 12.07.2024Справа № 554/7188/24
Провадження № 1-кс/554/7440/2024
У Х В А Л А

12 липня 2024 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання слідчої СВ Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Полтавської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0001070 від 24 червня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

До провадження слідчого судді надійшло вищезазначене клопотання про накладення арешту на вилучене в ході проведення огляду від 09 липня 2024 року на відкритій ділянці місцевості в АДРЕСА_1 майно, а саме: заднє колесо, чорного кольору, діаметром 24 дюйми, переднє колесо чорного кольору діаметром 24 дюйми з рульовою частиною та написом на ній червоного кольору «HARO HD3030/ 40 mm. TRAVEL», сідлову частину до велосипеду чорного кольору зі вставкою червоного кольору з написом «HARO», з позбавленням права відчуження, розпоряджання та використання.

В обґрунтування поданого клопотання зазначила, що в провадженні СВ Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до ЄРДР під № 0001070 від 24 червня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, розпочате за фактом того, що до Полтавського РУП ГУНП в Полтавськіи? області надіи?шла письмова заява від ОСОБА_5 , яка повідомила, що в період часу з 22 червня 2024 року по 18 годину 23 червня 2024 року, невстановлена особа, діючи таємно, умисно, в період діі? віи?ськового стану в Украі?ні, перебуваючи на маи?данчику 2-го поверху 2-го під`і?зду за вище вказаною адресою викрала складові частини спортивного велосипеду марки «Haro» в корпусі чорного кольору, а саме: кермо, сідло та обидва колеса, чим саме завдала матеріального збитку останніи?, сума якого встановлюється.

В ході досудового розслідування ОСОБА_6 повідомив, що наприкінці червня 2024 року, перебуваючи у під?їзді будинку, що в АДРЕСА_2 , останній намагався викрасти велосипед чорного кольору, проте через складність замку, зміг викрасти тільки складові частини до транспортного засобу, а саме: заднє колесо, переднє колесо з рульовою частиною, сідлову частину, перемикачі швидкості та гальмівну частину.

Слідча вказує, що 09 липня 2024 року в період часу з 15 години по 15 год 35 хв на відкритій ділянці місцевості в АДРЕСА_1 , ОСОБА_6 на законну вимогу слідчого, добровільно видав складові частини від зазначеного велосипеду, зокрема заднє колесо, чорного кольору, діаметром 24 дюйми, переднє колесо чорного кольору діаметром 24 дюйми з рульовою частиною та написом на ній червоного кольору «HARO HD3030/ 40 mm. TRAVEL» та сідлову частину до велосипеду чорного кольору зі вставкою червоного кольору з написом «HARO».

09 липня 2024 року вилучені предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Слідча вказує, що на даний час у кримінальному провадженні існує обґрунтована необхідність запобіганню можливості пошкодження, перетворення та відчуження майна, яке може бути реалізовано тільки шляхом накладення арешту на це майно.

Таким чином, з метою належного забезпечення збереження речових доказів, в органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

В судове засідання слідча ОСОБА_3 не з`явилася, надіслала до суду заяву, в якій просила проводити розгляд клопотання за її відсутності, клопотання підтримала в повному обсязі та просила задовольнити.

Зважаючи на неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть у ньому участь, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснюється.

Дослідивши клопотання й додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Речовим доказом у розумінні положень ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до п. п. 1, 2, 5 і 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як слідує зі змісту клопотання, метою накладення арешту на майно у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення збереження речових доказів.

Слідчою доведено, що вилучене 09 липня 2024 року в ході проведення огляду на відкритій ділянці місцевості в АДРЕСА_1 майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Вказане майно підлягає арешту, так як не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідча довела необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

На підставі викладеного, зважаючи на принципи розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для арешту майна, шляхом позбавлення права відчуження, розпоряджання та користування.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170 173, 372 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання слідчої задовольнити.

Накласти арешт на вилучене 09 липня 2024 року в ході проведення огляду на відкритій ділянці місцевості в АДРЕСА_1 майно, а саме: заднє колесо, чорного кольору, діаметром 24 дюйми, переднє колесо чорного кольору діаметром 24 дюйми з рульовою частиною та написом на ній червоного кольору «HARO HD3030/ 40 mm. TRAVEL», сідлову частину до велосипеду чорного кольору зі вставкою червоного кольору з написом «HARO», шляхом позбавлення права відчуження, розпоряджання та використання до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7