Справа № 577/5791/24
Провадження № 1-кс/577/1755/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" жовтня 2024 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі Сумської області клопотання слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001121 від 23.10.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

25.10.2024 р. слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській обл. ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням, яке погоджено з прокурором, про накладення арешту на тимчасово вилучене 24.10.2024 р. під час огляду місця події майно-телевізор (плазмовий) марки «ERGO» моделі 5500, чорного кольору, у заводському пакуванні .

Клопотання обґрунтовує тим, що 18.10.2024 р. ОСОБА_4 за місцем мешкання ОСОБА_5 АДРЕСА_1 здійснив крадіжку телевізора «ERGO» та банківської карти АТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_1 , з якої в подальшому зняв грошові кошти, належні ОСОБА_5 , що спричинило останньому матеріальної шкоди.

За вказаним фактом слідчим відділом Конотопського РВП ГУНП в Сумській обл. внесені відомості до системи ЄРДР за №001121 від 22.10.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 повідомив, що 18.10.2024 р. 15.00 год. до нього за місцем мешкання АДРЕСА_1 прийшов товариш ОСОБА_4 , якого попрохав купити горілки та надав свою банківську карту АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , повідомивши пін код. Після чого, пребуваючи у стані алкогольного сп`яніння заснув, а через деякий час виявив відсутність телевізора «ERGO» моделі 5500 та банківської карти АТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_1 . У вчиненні крадіжки підозрює, що саме ОСОБА_4 викрав належний йому телевізор «ERGO» моделі 5500 та банківську карту.

Зі слів ОСОБА_4 18.10.2024 р. дійсно перебував за місцем мешкання знайомого ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_1 , де разом розпивали спиртні напої. Останній попрохав купити пляшку горілки, надав банківську карту АТ КБ «Приват Банк» НОМЕР_1 та повідомив пін код. Скориставшись тим, що ОСОБА_6 заснув, взяв банківську карту АТ КБ «Приват Банк» та телевізор «ERGO» моделі 5500, залишив квартиру та мав намір розпорядитися даними речами на власний розсуд, а саме з банківської карти АТ КБ «Приват Банк» зняв грошові кошти у сумі 10200 грн., а телевізор «ERGO» продав невідомій жінці біля ломбарду за 3500 грн.

В ході проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено місце перебування жінки, якій ОСОБА_4 продав телевізор «ERGO», належний ОСОБА_5 .

Так, 24.10.2024 р. у період часу 16.10 год. по 16.30 год. під час огляду місця події за участі ОСОБА_7 , остання добровільно видала телевізор «ERGO»моделі 5500 у заводській коробці.

Допитана в якості свідка ОСОБА_7 повідомила, що 17.10.2024 р. мала на меті купити телевізор у ПТ «Ломбард-Скарбниця», саме в той час у приміщенні ломбарду перебував раніше їй не відомий чоловік, який намагався закласти телевізор. Проте працівники ломбарду йому відмовили через відсутність пульта у комплекті, після чого запропонував їй за 3500 грн., які вона перерахувала на карту даного чоловіка та забрала телевізор «ERGO» моделі 5500.

24.10.2024 р. плазмовий телевізор «ERGO» моделі 5500 визнано речовим доказом та передано ОСОБА_5 під збережну розписку.

Отже, вищезазначене майно (речі), має значення для кримінального провадження, так як є предметом вчинення злочину, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, місять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Незастосування арешту майна може перешкодить встановленню істини у даному кримінальному провадженні, зокрема призвести до знищення та втрати доказів вчинення кримінального правопорушення, внаслідок того, що таке майно може буди приховане, відчужене чи пошкоджене.

В судове засідання слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській обл. ОСОБА_3 не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує та просить задовольнити.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, накладенню арешту не заперечує.

Слідчий суддя, дослідивши надані матеріали, вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Так, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Ч.3 ст.170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У відповідності до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Тобто, обов`язок доведення необхідності арешту майна та наявності відповідних ризиків, законодавцем покладено на особу, що звернулася з клопотання про арешт майна.

При вирішенні питання про арешт майна, відповідно до ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другою статті 170 цього Кодексу).

Згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

В судовому засіданні встановлено, що 23.10.2024р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001121 внесені відомості щодо скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, а саме, що 18.10.2024 р. перебуваючи за адресою АДРЕСА_1 ОСОБА_4 здійснив крадіжку телевізора «ERGO» моделі 5500, належного ОСОБА_5 та банківської картки АТ КБ « ПриватБанк», з якої викрав грошові кошти. (а.с.2).

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 повідомив, що 18.10.2024 р. о 15.00 год. до нього прийшов ОСОБА_4 , якого він попрохав купити горілки та надав свою банківську карту АТ КБ «ПриватБанк» і повідомив пін код. Потім заснув, а через деякий час виявив відсутність телевізора «ERGO» моделі 5500 та банківської картки . У вчиненні крадіжки підозрює ОСОБА_4 ( а.с.4).

Допитана в якості свідка ОСОБА_7 повідомила, що 17.10.2024 р. перебувала у приміщенні «Ломбард-Скарбниця», невідомий чоловік запропонував їй придбати телевізор «ERGO» моделі 5500 за 3500 грн., на що погодилася і перерахувала на карту даного чоловіка гроші та забрала телевізор (а.с.10).

Згідно протоколу огляду місця події від 24.10.2024 р. у період часу 16.10 год. по 16. 30 год. за участі ОСОБА_7 , остання добровільно видала телевізор «ERGO» моделі 5500 у заводській коробці. (а.с.7 ).

Слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській обл. ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на майно засобами поштового зв`язку з дотриманням встановлених КПК України строків.

Встановлено, що власником майна є ОСОБА_5 .

Постановою слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській обл. від 24.10.2024 р. вказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні (а.с.13).

Оскільки вилучене майно є предметом вчинення кримінального правопорушення, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому суд дійшов переконання, що з метою забезпечення збереження речового доказу, слід накласти на нього арешт.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду місця події 24.10.2024 р. майно - телевізор (плазмовий) марки «ERGO» моделі 5500, чорного кольору, у заводському пакуванні, належний ОСОБА_5 , заборонивши відчуження та розпорядження вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Відповідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, його захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

СуддяОСОБА_1