Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000209, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.11.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000209, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 листопада 2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту в певний період доби відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

В обґрунтування клопотання вказує, що згідно ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», правоохоронні органи - органи прокуратури, Національної поліції, служби безпеки, Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, Національне антикорупційне бюро України, органи охорони державного кордону, Бюро економічної безпеки України, органи і установи виконання покарань, слідчі ізолятори, органи державного фінансового контролю, рибоохорони, державної лісової охорони, інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 18 ЗУ «Про національну поліцію» від 02.07.2015 поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

Відповідно до ст. 23 ЗУ «Про національну поліцію» від 02.07.2015 до функціональних (посадових) та особливих обов`язків та повноважень поліцейського по входить вжиття заходів забезпеченню публічної безпеки і порядку, здійснення превентивної та профілактичної діяльності, спрямованої на запобігання вчиненню правопорушень, а також припинення вчинення злочинів та адміністративних правопорушень.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.11.2024 року, приблизно о 19 год. 00 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходився на платформі станції метро «Звіринецька» КП «Київський метрополітен» у м. Києві, де грубо порушуючи громадський порядок, висловлюючись нецезурною лайкою сварився із своєю дружиною ОСОБА_7 , та застосовував до останньої фізичну силу. В цей час до ОСОБА_4 підійшов старший оперуповноважений в ОВС ДКР НПУ майор поліції ОСОБА_8 , який з метою припинення порушення громадського порядку ОСОБА_4 , зробив зауваження останньому щодо припинення ним протиправних насильницьких дій, при цьому, ОСОБА_8 представився працівником поліції та назвав свої данні поліцейського, після цього висловив ОСОБА_4 законну вимогу припинити протиправні дії, які вчиняються у громадському місці.

В подальшому, 29.11.2024 року, приблизно о 19 год. 00 хв., ОСОБА_4 ігноруючи законну вимогу поліцейського ОСОБА_8 , перебуваючи на пероні станції «Звіринецька» КП «Київський метрополітен», знаходячись в стані алкогольного сп`яніння, достовірно знаючи, що перед ним знаходиться працівник поліції, висловлюючись на його адресу нецензурною лайкою з метою умисного нанесення поліцейському ОСОБА_8 тілесних ушкоджень, наніс удари останньому кулаками в голову та ногами в область паху ОСОБА_8 , внаслідок чого ОСОБА_8 отримав тілесні ушкодження у вигляді закритої травми лівої половинки мошонки розрив голівки додатка лівого яєчка.

Після чого ОСОБА_8 та інші перехожі громадяни, зокрема, ОСОБА_9 здійснили затримання ОСОБА_4 та припинили його протиправні дії.

30 листопада 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Крім того, під час досудового розслідування стороною обвинувачення встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, якими обґрунтовується необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Зокрема, на думку сторони обвинувачення, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а також, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Прокурор клопотання підтримав, з мотивів у ньому наведених та просив його задовольнити. Просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні вказав адресу свого проживання: АДРЕСА_1 , зазначив, що одружений, має двох неповнолітніх дітей і має намір відшкодовувати потерпілому шкоду, тому просив застосувати домашній арешт у певний період доби.

Захисник адвокат ОСОБА_5 просив у задоволенні клопотання прокурора відмовити та застосувати до підозрюваного домашній арешт в певний період доби.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Частиною 1 ст. 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом УП в метрополітені ГУНП у м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000209, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 листопада 2024 року.

Процесуальне керівництва досудовим розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

30 листопада 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Стороною обвинувачення на підтвердження обґрунтованості підозри та наявності ризиків, визначених ст.177 КПК України та вказаних у клопотанні долучено рапорт начальника чергової частини управління поліції в метрополітені ГУНП у м.Києві від 29.11.2024 року, протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення, протоколи допиту свідків, протокол огляду відеозапису від 30.11.2024, протокол допиту потерпілого від 30.11.2024, чек драгер №348 від 30.11.2024, та інші докази.

Таким чином, із долучених до клопотання та досліджених судом письмових доказів вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Суд також звертає увагу на те, що «обґрунтована підозра», відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилалась сторона обвинувачення у клопотанні та позицію захисту, слідчий суддя зазначає наступне.

Зокрема, інкриміноване ОСОБА_4 кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 345 КК України, відповідно до вимог ст. 12 КК України, є нетяжким злочином, максимальною санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність відбування покарання у випадку визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, підозрюваний може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів слідства та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Крім того, слідчий суддя вважає встановленим та доведеним існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 слідчий суддя, у відповідності до вимог ст. 178 КПК України, враховує відомості про особу підозрюваного, який раніше не судимий, одружений, має двох неповнолітніх дітей, проживає у м.Київ, працює неофіційно.

Згідно з положеннями ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Таким чином, враховуючи доводи сторони обвинувачення та сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання, з огляду на обставини кримінального провадження та вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри, обставини кримінального правопорушення (спосіб, місце, час вчинення, тяжкість наслідків, тощо), та доведеність ризиків, передбачених п. 1, 3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цлодобового домашнього арешту.

Саме такий запобіжний захід, на думку слідчого судді, буде достатнім, необхідним та доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 та виконання покладених на нього відповідних процесуальних обов`язків.

Керуючись, ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 376, 492 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000209, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.11.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту (за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та/або необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги), заборонивши йому цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком на два місяці до 30.01.2025 року, в межах строку досудового розслідування.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та роботи;

- не відлучатись із місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України;

- утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали та обов`язків визначити до 30.01.2025 включно.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, у якому він перебуває під домашнім арештом, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Виконання ухвали доручити працівникам УП в метрополітені ГУНП у м. Києві.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Подільську окружну прокуратуру міста Києва.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголосити 02.12.2024 о 14 год. 05 хв.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1