Справа № 459/2579/24
Провадження № 1-кс/459/1326/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2024 року слідчий суддя Червоноградського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Шептицькому скаргу представника ВГО «Народний Антикорупційний нагляд» ОСОБА_3 на бездіяльність Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області надійшла скарга представника ВГО «Народний Антикорупційний нагляд» ОСОБА_3 , в якій він просить визнати бездіяльність поліції Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області та зобов`язати Червоноградське РВП ГУНП у Львівській області внести відомості до ЄРДР на підставі його заяви від 16.07.2024.

В обґрунтування скарги скаржник зазначив, що ним було подано 16.07.2024 заяву про вчинення злочину у Червоноградську окружну прокуратуру, яка згодом була перенаправлена до Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області. Проте відомості в порядку ст. 214 КПК України по його заяві від 16.07.2024 про вчинення злочину внесені не були. Відтак, скаржник вважає, що порушується його право на досудове розслідування. У зв`язку із зазначеним просить задовольнити його скаргу.

Ухвалою слідчого судді від 01.10.2024 відкрито провадження по даній скарзі.

03.10.2024 скаржник у судовому засіданні підтримав доводи скарги з мотивів, викладених в такій та просив задовольнити його скаргу.

Дослідивши матеріали скарги та заслухавши скаржника, оглянувши матеріали заяви №6581, слідчий суддя встановив наступне.

16.07.2024 представником ВГО «Народний Антикорупційний нагляд» ОСОБА_3 до Червоноградської окружної прокуратури та Червоноградського РВП було подано заяву про вчинення злочину групою осіб. У даній заяві вказано про те, що міський голова м. Червонограда, суддя Господарського суду м. Львова та начальник відділу Червоноградського ВДВС є співучасника злочину, оскільки їх неправомірні дії призвели до утворення рішення Господарського суду м. Львова, яким позов Червоноградської міської ради було задоволено та зобов`язано фізичну особу ОСОБА_4 привести нежитлову будівлю за адресою: АДРЕСА_1 у попередній стан відповідно до технічного паспорта КП ЛОР «ЧМБТІ» від 17.10.2011 та свідоцтва про право власності від 03.10.2012 серії НОМЕР_1 на нежитлову будівлю загальною площею 59,7 м? ( в тому числі будівля кафе площею 9, 1 м? відпочинковий майданчик площею 50,6 м?) шляхом знесення другого поверху та додаткових приміщень першого поверху. Відтак, просив орган досудового розслідування внести відповідні відомості до ЄРДР та провести досудове розслідування.

Із листа Червоноградської окружної прокуратури вбачається, що вищевказана заява скерована до Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області для організації розгляду.

02.09.2024 скаржник подав до Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області інформаційний запит, у якому просив повідомити чи внесені відомості в ЄРДР по його заяві від 16.07.2024.

12.09.2024 скаржником подано скаргу на бездіяльність Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області.

23.09.2024 скаржник подав до Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області інформаційний запит, у якому просив повідомити про рух його скарги та надати інформацію по його заяві від 16.07.2024.

У відповідь на його запит Червоноградський РВП надав лист від 24.09.2024, у якому вказав, що звернення від 16.07.2024 зареєстроване в ІКС ІПНП України за №6581.

24.09.2024 скаржник подав до Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

Також слідчим суддею в судовому засіданні були оглянуті матеріали вищевказаної заяви.

Відтак, досліджені матеріали свідчать, що відповідні відомості у ЄРДР не були внесені Червоноградським РВП.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом положень п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України передбачено, що слідчим суддею, крім іншого, є суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Положеннями ч. 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Пунктом 1 глави 1 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, визначено, що до Реєстру вносяться відомості зокрема про час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

При цьому, згідно з пунктом 2 глави 3 розділу ІІ того ж Положення про ЄРДР, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Також згідно із пунктом 14 глави 4 розділу ІІ Положення про ЄРДР, при внесенні до Реєстру відомостей про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (фабули), в обов`язковому порядку відображаються дата, час, адреса, місце, спосіб, знаряддя, засоби та інші особливості вчинення кримінального правопорушення, розмір збитків, прізвище фізичної особи (осіб) або дані про юридичну особу (осіб), яка (які) є потерпілою (потерпілими), дані про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, інші необхідні відомості.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК України.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно частини 2 статті 303 КПК України скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування та можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.

Зокрема, п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст.169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про таке передбачає такі обов`язкові ознаки: 1) належним заявником до органу досудового розслідування належним чином подана заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення із викладом вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) після отримання такої заяви чи повідомлення слідчим чи прокурором не внесено у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Водночас внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява - повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до правового висновку, наведеного у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30.09.2021 в справі № 556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР .

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

У даному випадку фактичні обставини скарги, з`ясовані підстави й предмет скарги, оцінені у світлі викладених норм права, дають підстави для висновку про те, що заява скаржника по своїй суті й змісту не містила обставин, що могли свідчити про вчинення кримінального правопорушення, тобто не давали приводу й підстав для внесенні відомостей у ЄРДР. Відтак, на думку слідчого судді, протиправної бездіяльності поліція не допустила.

Крім цього, слідчим суддею враховано, що оскільки скаржник не погоджується із діями чи рішеннями вищевказаних осіб він наділений правом оскаржити їх у встановленому законом порядку. Скаржник повідомив слідчому судді, що дії державного виконавця були оскаржені суду, а тому вирішення питання правомірності дій виконавця буде оцінено органом, до повноважень якого віднесено контроль за виконання судових рішень (статті 340-346 ГПК України).

Відповідно до вимог ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчим суддею постановляється ухвала про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Отже, вищевикладене переконливо свідчить про необґрунтованість скарги, а відтак відсутні підстави для її задоволення.

Керуючись ст. ст. 110, 303, 306-307, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги представника ВГО «Народний Антикорупційний нагляд» ОСОБА_3 на бездіяльність Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1