Провадження № 1-кп/761/3949/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2024 року м. Київ

Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

захисників ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ,

провівши у відкритому судовому засіданні в залі суду підготовче судове засідання у кримінальному провадженні № 0000608 від 21.07.2023 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.111, ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 436-2, ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 436-2, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 436-2, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 161 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 6 ст. 111-1, ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 161 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

04.11.2024 до Шевченківського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000608 від 21.07.2023 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.111, ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 436-2, ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 436-2, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 436-2, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 161 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 6 ст. 111-1, ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 161 КК України.

У підготовчому судовому засідання прокурором подані клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , а також про покладення обов`язків на ОСОБА_9 .

Захисник ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_13 проти задоволення клопотання прокурора заперечував, подав відповідні письмові заперечення, в яких казав на зменшення ризиків, які слугували підставою для застосування запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав позицію свого захисника.

Захисник ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_15 подала клопотання, в якому просила змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт за місцем реєстрації і постійного проживання ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 , або визначити як альтернативний запобіжний захід заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 грн.

Другий захисник ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_10 у судовому засіданні в режимі відеоконференції проти заявленого прокурором клопотання заперечував, подав до суду відповідні письмові заперечення, в яких, крім посилання на відсутність ризиків та необґрунтованість пред`явленого обвинувачення, вказав на незадовільний стан здоров`я підозрюваного, яким має цілий ряд тяжких хронічних захворювань, що унеможливлює його утримання в умовах слідчого ізолятора.

Обвинувачений ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечував проти продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_9 та його захисник ОСОБА_12 заперечували проти заявленого прокурором клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисники ОСОБА_14 , ОСОБА_11 проти заявлених прокурором клопотань заперечували.

Захисники обвинуваченого ОСОБА_6 - ОСОБА_16 та ОСОБА_17 у судове засідання не з`явилися, направили на електронну адресу суду клопотання про перенесення судового засідання у зв`язку із зайнятістю в іншому провадженні.

Суд, дослідивши подані прокурором клопотання, заслухавши сторін кримінального провадження, подані письмові заперечення, а також клопотання захисника про зміну запобіжного заходу, дійшов до наступних висновків.

Згідно ч. 4 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 13.03.2024 у справі № 760/5939/24 до ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, який неодноразово продовжувався, останній раз ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 11.09.2024 у справі № 760/20907/24 до 09.11.2024 включно.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 13.03.2024 у справі № 760/5937/24 до ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, який неодноразово продовжувався, останній раз ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 09.09.2024 у справі № 760/20904/24 до 07.11.2024 включно.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 13.03.2024 у справі № 760/5936/24 до ОСОБА_9 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, який неодноразово продовжувався, останній раз ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 25.09.2024 у справі № 760/20911/24, а також визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 1 435 000 грн, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а також визначено, що у разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, строк дії яких встановлено до 01.11.2024 з моменту внесення застави.

На виконання ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 25.09.2024 у справі № 760/20911/24 визначений розмір застави було внесено, у зв`язку з чим ОСОБА_9 був звільнений з-під варти.

Підставами застосування вказаних запобіжних заходів послугували обґрунтованість пред`явленої підозри, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 4 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Підставою для зміни запобіжного заходу є зокрема наявність нових обставин, які не розглядалися судом при застосуванні запобіжного заходу, зменшення встановлених ризиків.

Так, суд погоджуються з позицією сторони захисту, що на даний час перестав існувати ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки досудове розслідування завершено, всі необхідні докази зібрано, слідчі дії проведено.

Однак, продовжує існувати ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_8 та ОСОБА_7 обвинувачуються, зокрема, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі, з конфіскацією майна, тому існує обґрунтований ризик можливого переховування обвинувачених від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

При встановленні наявності ризику незаконного впливу на свідків ризику суд враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

Тобто, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що характер та спосіб вчинених дій, тяжкість вчинених кримінальних правопорушень, дають підстави вважати, що обвинувачені можуть вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у яких обвинувачуються.

Таким чином, стороною обвинувачення доведено існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

При цьому колегія суддів бере до уваги те що, ОСОБА_8 та ОСОБА_7 обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, яке відповідно до розділу І КК України належить до злочину проти основ національної безпеки України, в той час, коли відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено воєнний стан на всій території України, що свідчить про підвищену суспільну небезпечність даного правопорушення.

Слід зазначити, що продовжуючи строк тримання під вартою, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, а саме тримання під вартою, а отже будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою не є можливим згідно з процесуальними нормами КПК України.

У рішенні Конституційного Суду України від 19.06.2024 року за № 7-р (ІІ)/2024 вказано, що застосування за частиною шостою статті 176 КПК України під час дії воєнного стану запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до особи, яку обвинувачують у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, громадської безпеки, миру, безпеки, людства та міжнародного правопорядку, за наявності ризиків, визначених статтею 177 КПК України, є потрібним засобом для забезпечення ефективності розслідування цих злочинів і виконання завдань кримінального провадження в умовах воєнного стану, що обумовлено потребою посиленого захисту суверенітету, територіальної цілісності, недоторканності, обороноздатності, державної, економічної й інформаційної безпеки України.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченим ОСОБА_8 та ОСОБА_7 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, що який на даному етапі відповідає меті досягнення дієвості кримінального провадження.

Таким чином, клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт ОСОБА_7 задоволенню не підлягає.

Щодо доводів сторони захисту про визначення обвинуваченим альтернативного запобіжного заходу, суд приходить до наступних висновків.

Вирішуючи питання щодо визначення обвинуваченим альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, суд враховує дані щодо обвинувачених, встановлені в ході проведення судового розгляду, зокрема, їх вік, наявність постійного місця проживання, міцність соціальних зв`язків, відсутністю судимостей та притягнення до кримінальної, а також незадовільний стан здоров`я.

Згідно вимогам частини 3 статті 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Проте, частиною 4 вказаної статті встановлено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України.

Отже, ч. 4 ст. 183 КПК України передбачає право суду не визначати розмір застави, а не обов`язок.

З огляду на обставини вчинення інкримінованих ОСОБА_8 та ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, стадію судового розгляду, а також тривалість перебування їх під вартою, враховуючи їх незадовільний стан здоров`я, колегія суддів вважає, що подальше тримання під вартою без встановлення альтернативного запобіжного заходу є невиправданим, а тому, відповідно до п.3 ч.5 ст.182 КПК України, необхідно визначити заставу у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908 400,00 грн., який на цьому етапі кримінального провадження буде достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченими покладених на них обов`язків та запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підстав вважати вказаний розмір застави завідомо непомірним колегія суддів не вбачає, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання підозрюваного/обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний (обвинувачений) може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється (обвинувачується) особа. Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Тому такий розмір застави, на думку колегії суддів, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загально-суспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні та не порушує права обвинувачених ОСОБА_8 та ОСОБА_7 .

З урахуванням встановлених у судовому засіданні ризиків, з метою запобігання поширенню будь-якої інформації, що може бути використана на шкоду національній безпеці України, у тому числі інформаційній безпеці, колегія суддів вважає за необхідне у разі внесення застави, покласти на обвинувачених ОСОБА_8 та ОСОБА_7 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися за межі м. Києва без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання, місця роботи та/або засобів зв`язку; утримуватися від спілкування з іншими обвинуваченими та свідками у даному кримінальному провадженні; утримуватись від спілкування шляхом використання власних облікових записів у соціальних мережах Facebook та Instagram; здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд до України; носити електронний засіб контролю.

При цьому, колегія суддів зазначає, що у разі, якщо обвинувачені не будуть виконувати покладені на них обов`язки, сума застави буде стягнута в дохід держави та враховуючи, що 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан, який на сьогодні триває, зможе забезпечити потреби державного бюджету (в тому числі Збройних Сил України).

Щодо клопотання прокурора про покладення на ОСОБА_9 обов`язків, передбачених ч. 4 ст.194 КПК України, колегія суддів зазначає, що у відповідності до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

При цьому, за умовами ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Враховуючи на те, що дія ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 25.09.2024 у справі № 760/20911/24 закінчилась 01.11.2024, прокурор вчасно не звернувся з клопотанням про продовження строку дії покладених обов`язків, а також з огляду на те, що чинним КПК України не передбачено такого виду запобіжного заходу як покладення обов`язків, колегія суддів не вбачає правових підстав для задоволення клопотання прокурора про покладення на ОСОБА_9 обов`язків, передбачених ч. 4 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 314, 315, 395 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 - задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто по 04 січня 2025 року включно.

Визначити ОСОБА_8 розмір застави у межах 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 908 400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) грн 00 коп., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: UA1012089, отримувач - ТУ ДСАУ в м. Києві, код ЄДРПОУ - 26268059, банк отримувача - Державна казначейська служба України в м. Києві, МФО - 820172, призначення платежу: застава, № ухвали суду, прізвище, ім`я, по батькові платника застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_8 обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання, місця роботи та/або засобів зв`язку;

- утримуватися від спілкування з іншими обвинуваченими та свідками у даному кримінальному провадженні;

- утримуватись від спілкування шляхом використання власних облікових записів у соціальних мережах Facebook та Instagram;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд до України;

- носити електронний засіб контролю.

Клопотання захисника ОСОБА_15 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_7 - задовольнити частково.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 - задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто по 04 січня 2025 року включно.

Визначити ОСОБА_7 розмір застави у межах 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 908 400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) грн 00 коп., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: UA1012089, отримувач - ТУ ДСАУ в м. Києві, код ЄДРПОУ - 26268059, банк отримувача - Державна казначейська служба України в м. Києві, МФО - 820172, призначення платежу: застава, № ухвали суду, прізвище, ім`я, по батькові платника застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_7 обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання, місця роботи та/або засобів зв`язку;

- утримуватися від спілкування з іншими обвинуваченими та свідками у даному кримінальному провадженні;

- утримуватись від спілкування шляхом використання власних облікових записів у соціальних мережах Facebook та Instagram;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд до України;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити обвинуваченим, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У разі невиконання покладених на обвинувачених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід суд вирішує питання про застосування іншого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали - по 04 січня 2025 року включно.

У задоволенні клопотання прокурора про продовження строку дії обов`язків відносно ОСОБА_9 - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде оголошено о 08 год. 30 хв. 08 листопада 2024 року.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3