ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 639/3995/24 Головуючий 1ї інстанції: ОСОБА_1
Апеляційне провадження № 11сс/818/849/24 Доповідач - ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харків апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м.Харкова від 17 липня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність прокурорів Харківської окружної прокуратури Харківської області щодо внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 03 липня 2024 року, -

У С Т А Н О В И Л А:

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

09.07.2024 року заявник ОСОБА_6 подав до суду скаргу, в якій просив зобов`язати уповноважену особу Харківської окружної прокуратури Харківської області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за його заявою про вчинення кримінального правопорушення від 03.07.2024 року.

В обґрунтування поданої скарги ОСОБА_6 зазначав, що 03.07.2024 року ним було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення, в якій він посилався на те, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/3177/24, яке набрало законної сили 14.05.2024 року, визнано протиправною бездіяльність Височанського селищного голови і стягнуто з бюджету громади 3000,00 грн. у якості відшкодування позивачу витрат на правову допомогу. Крім того, рішенням Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/3175/24, яке набрало законної сили 07.05.2024 року, визнано протиправною бездіяльність Височанського селищного голови, на підставі постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 18.06.2024 року стягнуто з бюджету громади 6000,00 грн. у якості відшкодування позивачу витрат на правову допомогу. Отже судовими рішеннями встановлено неналежне виконання своїх посадових обов`язків Височанським селищним головою ОСОБА_7 , він задав шкоди громаді у розмірі 9000,00 грн., що, на переконання ОСОБА_6 , свідчить, що дії ОСОБА_8 підпадають під ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м.Харкова від 17 липня 2024 року відмовлено у задоволенні скарги у зв`язку з відсутністю правових підстав для визнання бездіяльності уповноважених осіб Харківської окружної прокуратури Харківської області щодо внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 від 03.07.2024 року

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі заявник просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою задовольнити його скаргу.

Зазначає, що відомості за його заявою про кримінальне правопорушення не були внесені до ЄРДР, що суперечить імперативним нормам ст.214 КПК України, та слідчим суддею не надано належної оцінки доводам, викладеним в заяві про кримінальне правопорушення, оскільки в заяві від 03.07.2024 року були викладені обставини про те, що судовими рішеннями було встановлено факт бездіяльності Височанським селищним головою ОСОБА_7 та визначено заданий розмір шкоди.

Позиції інших учасників судового провадження

Прокурор до початку судового розгляду подав до апеляційного суду заяву в якій просить провести судовий розгляд без його участі та просить відмовити у задоволені апеляційної скарги.

Заявник ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи, причин своєї неявки суду не повідомив.

Враховуючи вимоги ст. 405 КПК України, колегія суддів вважає за можливим проведення апеляційного перегляду ухвали слідчого судді за відсутності прокурора та заявника, оскільки неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду

Згідно ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань визначений у статті 214 КПК України.

Так, ч.1 ст.214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною 2 цієї статті визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому, в реєстрі, серед іншого, згідно з п.4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, зазначається короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Аналогічні вимоги закріплені у Положенні про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженому Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298.

Частина 2 Глави 1 Розділу ІІ вказаного Положення закріплює, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема - мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

У свою чергу, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Аналіз зазначених правових норм свідчить про те, що повноваженнями щодо оцінки відомостей, повідомлених потерпілим чи наведених у заяві, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені лише слідчий, дізнавач, прокурор, що також узгоджується із загальними засадами кримінального судочинства, в тому числі принципом диспозитивності щодо розподілу процесуальних функцій.

Разом з цим, зміст ч.1 ст.214 КПК України не зобов`язує слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

У постанові від 01.12.2022 року у справі №522/7836/21 (провадження №51-2328км22) Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду констатував той факт, що слідчий суддя під час здійснення судового контролю може скасовувати постанови слідчого/прокурора та зобов`язувати вчиняти певні дії передбачені КПК України, однак при цьому не повинен втручатися в процесуальну діяльність слідчого.

Виходячи з цього, слідчий суддя, на етапі проведення досудового розслідування, не виконує функції слідчого у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та позбавлений повноважень надати вказівку слідчому щодо прийняття конкретного за змістом процесуального рішення, адже слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльності.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, повідомлення про вчинене кримінального правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище і тільки після прийняття рішення органом досудового розслідування щодо заяви про вчинення кримінального провадження слідчим суддею, у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР, може бути надана оцінка заяві про вчинення кримінального провадження та прийнятому органом досудового розслідування рішенню. Наявність такої оцінки є обов`язковою для здійснення функції судового контроля слідчим суддею, тобто носить цілком преюдиціальний характер.

Відмовляючи у задоволенні скарги заявника ОСОБА_6 ,слідчий суддя керувався положеннями ч.1 ст.303 КПК України, якими передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про вчинення кримінального правопорушення та вимогами ч.1 ст.214 КПК України, якою передбачено підстави внесення відповідних відомостей слідчим, прокурором до ЄРДР.

Слідчий суддя дійшов висновку, що обставини, наведені у заяві ОСОБА_6 є недостатніми для того, щоб розпочати кримінальне провадження.

Колегія суддів погоджується з таким висновком слідчого судді, оскільки він ґрунтується на вимогах чинного законодавства.

Як об`єктивно вбачається з матеріалів справи, 03.07.2024 року ОСОБА_6 подав заяву до Харківської окружної прокуратури Харківської області, в якій він посилався на те, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/3177/24, яке набрало законної сили 14.05.2024 року, визнано протиправною бездіяльність Височанського селищного голови і стягнуто з бюджету громади 3000,00 грн. у якості відшкодування позивачу витрат на правову допомогу. Крім того рішенням Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/3175/24, яке набрало законної сили 07.05.2024 року, визнано протиправною бездіяльність Височанського селищного голови, на підставі постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 18.06.2024 року стягнуто з бюджету громади 6000,00 грн. у якості відшкодування позивачу витрат на правову допомогу. Отже судовими рішеннями встановлено неналежне виконання своїх посадових обов`язків Височанським селищним головою ОСОБА_7 , якими він задав шкоди громаді у розмірі 9000,00 грн., що, на переконання ОСОБА_6 , свідчить, що дії ОСОБА_8 підпадають під ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Відповідно до листа першого заступника Харківської окружної прокуратури Харківської області від 10.07.2024 №62-647-24, відомості, наведені в повідомленні ОСОБА_6 від 03.07.2024 року не були внесені до ЄРДР, оскільки заява за змістом та суттю не є повідомленням про кримінальне правопорушення, адже не містить конкретних даних про його вчинення.

Таким чином, твердження апелянта про те, що з боку посадових осіб Харківської окружної прокуратури Харківської областідопущено бездіяльність, не відповідають дійсності, оскільки згідно матеріалів справи заява ОСОБА_6 ретельно перевірялись уповноваженими особами та в результаті розгляду зазначеної заяви було встановлено, що підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні, про що останньому було надано письмову відповідь.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 КК України службова недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб, при цьому ч. 2 цієї норми передбачено відповідальність за вчинення того самого діяння, якщо воно спричинило тяжкі наслідки.

Передбачений ч. 1 ст. 367 КК склад злочину, як і будь-який інший, містить обов`язкові елементи: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єктивна сторона, суб`єкт.

Об`єктивна сторона службової недбалості включає в себе наявність наступних складових: 1) діяння у формі невиконання чи неналежного виконання службовою особою своїх службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них (дія чи бездіяльність); 2) суспільно небезпечні наслідки у вигляді істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, або інтересам окремих юридичних осіб (ч. 1 ст. 367 КК) або тяжких наслідків (ч. 2 ст. 367 КК); 3) причинний зв`язок між діянням (бездіяльністю) та наслідками.

Службова недбалість належить до злочинів з матеріальним складом, який визнається закінченим з моменту заподіяння істотної шкоди, яка у 100 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян (ч. 1 ст. 367 КК), чи тяжких наслідків, які у 250 і більше разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян (ч. 2 ст. 367 КК).

Колегія суддів вважає вірним висновок слідчого судді, що подана заява не містить об`єктивної сторони складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, що є необхідним для внесення відомостей до ЄРДР з подальшим початком досудового розслідування.

Так, незважаючи на те, що в заяві ОСОБА_6 посилається на те, що судовими рішеннями встановлено неналежне виконання своїх посадових обов`язків Височанським селищним головою ОСОБА_7 , якими він задав шкоди громаді у розмірі 9000 грн., що, на переконання ОСОБА_6 , свідчить, що дії ОСОБА_8 підпадають під ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, заявником не було долучено до заяви від 03.07.2024 року належним чином завірених копій судових рішень з відміткою про набрання законної сили таких рішень, відомостей про звернення до виконавчої служби про стягнення витрат на правову допомогу.

Також, ОСОБА_6 в заяві від 03.07.2024 року про вчинення кримінального правопорушення не зазначає які саме конкретні дії з боку Височанського селищного голови могли об`єктивно свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а лише посилається на судові рішення, копії, яких не було долучено до заяви, що у свою чергу виключає можливість внесення відомостей до ЄРДР за будь-якою статтею КК України.

З огляду на вказані відомості, колегія суддів вважає, що заява ОСОБА_6 не містить достатніх фактичних відомостей, щоб визначити ознаки незаконних дій, які охоплюються складом злочину, про який заявником було зазначено в його заяві.

А тому, суд першої інстанції дійшов цілком обґрунтованого висновку про відсутність підстав для внесення цих відомостей до ЄРДР, виходячи з фактичного змісту заяви-повідомлення, для застосування норм статті ч. 1 ст. 214 КПК України та обґрунтовано відмовив у задоволенні скарги.

За таких обставин, ухвала слідчого судді є обґрунтованою та законною, оскільки її постановлено у відповідності до норм чинного законодавства.

Відповідно, ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга - без задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА :

Апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого Жовтневого районного суду м.Харкова від 17 липня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність прокурорів Харківської окружної прокуратури Харківської області щодо внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 03 липня 2024 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Колегія суддів:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4