Провадження № 1-кс/756/2665/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Оболонського УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В :

І. Суть скарги

До Оболонського районного суду м. Києва надійшла зазначена скарга, у якій скаржник просив зобов`язати уповноважених осіб Оболонського УП ГУНП в м. Києві внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за його заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Скарга обґрунтована тим, що 31 жовтня 2024 року скаржник звернувся до Оболонського УП ГУНП в м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. ч. 1 ст. 194 КК України, втім, уповноваженими особами Оболонського УП ГУНП в м. Києві обов`язок внести відомості за його заявою до ЄРДР, передбачений ст. 214 КПК України, виконано не було.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

ОСОБА_3 у судове засідання не прибув, його представник - адвокат ОСОБА_4 подав до суду заяву про розгляд скарги без його участі.

Частина 3 ст. 306 КПК України передбачає, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу. Водночас, участь особи у розгляді скарги є її правом, а не обов`язком, і вона вільна у використанні цього права відповідно до засади диспозитивності (ч. 1 ст. 26 КПК України). Кримінальний процесуальний закон не пов`язує можливість захисту прав особи з її безпосередньою участю у судовому засіданні, а тому неприбуття скаржника у судове засідання не є перешкодою для розгляду його скарги по суті.

Уповноважена особа Оболонського УП ГУНП в м. Києві в судове засідання не прибула, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлена належним чином. Відсутність особи, бездіяльність якої оскаржується, не є перешкодою для розгляду скарги (ч. 3 ст. 306 КПК України).

ІІІ. Мотиви слідчого судді

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено право оскарження бездіяльності слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України покладають на слідчого обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

07 листопада 2024 року ОСОБА_3 звернувся до Оболонського УП ГУНП в м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

У заяві скаржник вказав обставини пошкодження його майна ОСОБА_5 шляхом залучення іншої особи, а саме неодноразового пошкодження замка вхідних дверей шляхом висвердлювання, пошкодження камери відеоспостереження тощо.

Заява містить послідовний та в достатній мірі деталізований опис обставин.

Разом з тим, ч. 1 ст. 194 КК України передбачає відповідальність за умисне знищення або пошкодження чужого майна лише у випадку, якщо такі дії заподіяли шкоду у великих розмірах.

Згідно з п. 3 примітки до ст. 185 КК України у ст. 185-191, 194 КК України у великих розмірах визнається кримінальне правопорушення, що вчинене однією особою чи групою осіб на суму, яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Згідно з пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 Податкового кодексу України розмір податкової соціальної пільги дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

За ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатної особи станом на 1 січня звітного податкового року становив 3028 грн. Тому, податкова соціальна пільга у 2024 році складала 1514 грн.

Таким чином, у 2024 році кримінально караним діяння, передбачене ст. 194 КК України, визнається лише у тому випадку, якщо заподіяна шкода перевищує 378500 грн.

Втім, згідно з заявою про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 . діями ОСОБА_5 було заподіяно шкоди у розмірі 39539 грн.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Викладене свідчить про наявність у слідчого та прокурора обов`язку після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, перевірити достатність інформації, що може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, і лише за наслідками такої перевірки ним може бути ухвалене рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, враховуючи, що з наведених у заяві відомостей не вбачається ознак кримінального правопорушення, в уповноважених осіб Оболонського УП ГУНП у м. Києві відсутній обов`язок внести відомості за заявою до ЄРДР згідно з приписами ст. 214 КПК України.

Отже, слідчий суддя констатує відсутність бездіяльності, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а тому у задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Оболонського УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного упродовж 5-ти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1