Номер провадження № 1-кс/756/2101/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 15 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 11.09.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002891, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,

УСТАНОВИВ:

13.09.2024 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 11.09.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002891, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 ..

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 11.09.2024 року близько о 13:30 годин капітан поліції ОСОБА_7 ДОП сектору поліцейської діяльності (з обслуговування с. Пуща-Водиця) Оболонського УП ГУНП у м. Києві та майор поліції ОСОБА_8 . ДОП Оболонського УП ГУНП у м. Києві, перебуваючи на території обслуговування, а саме на території Оболонського району, за адресою: м. Київ, вул. Героїв полку «Азов», 13А , здійснювали профілактичні роботи спрямовані на запобігання вчиненню кримінальних правопорушень, що входять у їх функціональні обов`язки, де помітили ОСОБА_5 , який підняв із землі згорток обклеєний жовто-зеленою клейкою стрічкою, при цьому помітно нервував, постійно озирався та вів себе підозріло. Працівники поліції вирішили його перевірити на предмет вчинення ним незаконних дій. Підійшовши до ОСОБА_5 працівники поліції представились, продемонстрували службові посвідчення та запитали чи має ОСОБА_5 при собі заборонені речовини. ОСОБА_5 який тримав у руках згорток обклеєний зелено-жовтою стрічкою закинув його собі у рот. Після цього працівники поліції запропонували ОСОБА_9 вийняти згорток з роту, але останній не погодився, почав вести себе агресивно по відношенню до працівників поліції та побіг у напрямку будинку розташованого за адресою: м. Київ, вул. Героїв полку «Азов», 11 . ОСОБА_7 ДОП сектору поліцейської діяльності (з обслуговування с. Пуща-Водиця) Оболонського УП ГУНП у м. Києві відразу побіг за ОСОБА_5 , який добігши до зазначеного будинку побачив припаркований автомобіль та заліз до нього, при цьому наказавши водієві даного транспортного засобу їхати звідси. Водій транспортного засобу не погодився з ОСОБА_5 та запропонував йому вийти з автомобіля, але в цей момент до автомобіля підбіг ОСОБА_7 ДОП сектору поліцейської діяльності (з обслуговування с. Пуща-Водиця) Оболонського УП ГУНП у м. Києві, продемонстрував повторно службове посвідчення, представився та наказав ОСОБА_5 покинути транспортний засіб, на що останній не відреагував і ОСОБА_7 вирішив затримати ОСОБА_5 та почав витягати його з автомобіля.

В подальшому не реагуючи на попередження ОСОБА_7 в той же час та в тому ж місці ОСОБА_5 реалізуючи свій умисел, проявляючи неповагу до правоохоронних органів, підриваючи їх авторитет, ігноруючи правила поведінки, прийняті у суспільстві, розуміючи протиправність та суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки у вигляді нанесення тілесних ушкоджень працівникам правоохоронного органу, у зв`язку із виконанням ними своїх службових обов`язків та бажаючи їх настання, з метою заподіяння тілесних ушкоджень працівникові правоохоронного органу - ДОП сектору поліцейської діяльності (з обслуговування с. Пуща-Водиця) Оболонського УП ГУНП у м. Києві, який виконував свої службові обов`язки, наніс два удари рукою в область голови завдавши тілесних ушкоджень у вигляді ЗЧМТ, забою головного мозку, після чого почав знову тікати, але ОСОБА_7 його затримав.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у умисному заподіянні працівнику правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування та судового розгляду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, при цьому не заперечував щодо відомостей, які наведені захисником та підозрюваним, які характеризують особистість підозрюваного.

Крім того, на виконання вимог ст. 194 КПК України, в обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваному ОСОБА_5 прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, санкція ч. 2 ст. 345 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, тож ОСОБА_5 , усвідомлюючи міру покарання за кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому суду з метою уникнення відповідальності, що також підтверджує спроба втечі від працівників поліції в момент затримання.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що підозрюваному відомо місце проживання, контактні телефони останніх. Тому підозрюваний шляхом погрози, підкупу може схилити свідків до дачі неправдивих показань або відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Про наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує мета, спосіб та обстановка вчинення даного кримінального правопорушення ОСОБА_5 , а також враховуючи винятковий характер та суспільну небезпечність кримінального правопорушення, у якому підозрюється останній.

Наявність ризику, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, підтверджується тим, шо підозрюваний вчинив кримінальне правопорушення, перебуваючи на випробувальному терміні. Тому є підстави вважати, що будучи на волі, ОСОБА_5 знову може вчинити кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні застосувати інший більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме домашній арешт.

Вислухавши клопотання прокурора, думку захисника та підозрюваного, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в місті Києві перебуває кримінального провадження, внесеного 11.09.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002891, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

12.09.2024, у відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, слідчим за погодженням з прокурором складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 та відповідно до ст.ст. 278, 111, 112, 135 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_5 органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- Протокол затримання ОСОБА_5 , в порядку ст. 208 КПК України від 11.09.2024 року;

- Протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 ;

- Протокол допиту свідка ОСОБА_10 ;

- Протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_10 ;

- Протокол допиту свідка ОСОБА_11 ;

- Протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_11 ;

- Протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5

- Протокол огляду від 18.10.2023.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд ураховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 345 КК України - умисне заподіяння працівнику правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як видно з пояснень прокурора в судовому засіданні, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 , 4 , 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, а саме можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування та судового розгляду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного в судовому засіданні, а також особистість ОСОБА_5 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчинити інший злочин, та незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Між тим, на думку суду, відсутній ризик, передбачений п.4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме - перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на його обґрунтування не було наведено жодних пояснень та не надано відповідних доказів. Ризик щодо перешкоджанню кримінального провадження іншим чином, на думку суду, може полягати лише в діях, які не охоплені п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, але прокурором такі дії навіть не були наведені в судому засіданні для їх оцінки.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Так, у судовому засіданні було встановлено, що наразі існують вагомі докази про вчинення підозрюваним інкримінованого правопорушення, яке відноситься до категорії не тяжких. Крім того, суд враховує той факт, що підозрюваним злочин було скоєно в період іспитового строку.

Згідно з частинами 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих злочинах, як і обставини, передбачених п. 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків. Оскільки встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, які усунути застосуванням іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, який є цілком обґрунтованим, відповідним особі підозрюваного, а також меті запобіжного заходу.

При цьому, судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_5 12.09.2024 було відповідно до вимог ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав ОСОБА_5 .. Судом також перевірено, що підозрюваного ОСОБА_5 затримали в порядку ст. 206-209 КПК України, а під час розгляду клопотання не було встановлено порушень прав підозрюваного, чи можливих застосувань незаконних засобів чи впливу при затриманні, або в процесі доставки до слідчого судді.

Тож, на думку суду, клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України та є підставою для його задоволення, та застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Разом з цим, ураховуючи вимоги ч. 4 ст. 183 КПК України суд вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 206, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 11.09.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002891, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, починаючи з моменту затримання - 11.09.2024.

Альтернативний запобіжний захід ОСОБА_5 у вигляді застави - не визначати.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останнім днем строку дії ухвали є 09.11.2024.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1