Справа № 212/8279/24
У Х В А Л А

22 серпня 2024 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції № 3 КРУП ГУ НП в Дніпропетровській області, яке погоджено з прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу, громадянина України, з професійно-технічною освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , судимого: 1) 21.02.2018 Жовтневим районним судом міста Кривого Рогу за ст. 15 ч.2, 185 ч.1 КК України до громадських робіт на 160 годин; 2) 21.02.2020 Тернівським районним судом міста Кривого Рогу за ст. 185 ч.1 КК України, звільненого від покарання за ст. 75, 76 КК України з іспитовим строком на 1 рік; 3) 13.05.2020 Жовтневим районним судом міста Кривого Рогу за ст.185 ч.3, 185 ч.2, 70 ч.1, 71 ч. 1 КК України, до 3 років 1 місяця позбавлення волі; 4) 22.09.2020 Жовтневим районним судом міста Кривого Рогу за ст. 15 ч.2, 185 ч.2, 71 КК України до 3 роки 2 місяців позбавлення волі, звільненого від подальшого відбуття покарання 01.03.2022 року на підставі Указу Президента України про помилування від 27.02.2022 року; 5) 18.06.2024 Жовтневим районним судом міста Кривого Рогу за ч. 1 ст. 249 КК України до 1 року обмеження волі із іспитовим строком за ст. 75, 76 КК терміном на 1 рік, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, -

встановив:

До слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , погоджене з прокурором, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що досудовим розслідуванням за кримінальним провадженням № 0000488 від 18.07.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, було встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим за вчинення умисного корисливого кримінального правопорушення, перебуваючи на волі, відповідних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та знову вчинив нове кримінальне правопорушення за наступних обставин. Так, ОСОБА_4 17.07.2024 року приблизно о 18 годині 00 хвилин, знаходячись у гаражному кооперативі «Центральний» по АДРЕСА_3 зустрів раніше знайомого ОСОБА_5 , який в ході в ході спілкування дістав з кишені свій мобільний телефон. В цей час у ОСОБА_4 раптово виник злочинний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою. Того ж дня приблизно об 18:10 год. ОСОБА_4 , знаходячись у гаражному кооперативі « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташований по АДРЕСА_3 , під вигаданим приводом здійснення телефонного дзвінка попрохав ОСОБА_5 передати йому мобільний телефон марки «Poco» модель «M4 Pro 5G Cool Blue» синього кольору, з IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , тим самим ввів в оману ОСОБА_5 щодо своїх істинних намірів, на що останній, будучи впевненим у правомірності дій ОСОБА_4 та не підозрюючи про його дійсні наміри, добровільно передав останньому свій мобільний телефон марки «Poco» модель «M4 Pro 5G Cool Blue», вартість якого відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи №2843 від 09.08.2024 року становить 4651,73 гривень. Після цього ОСОБА_4 , отримавши належний ОСОБА_5 мобільний телефон марки «Poco» модель «M4 Pro 5G Cool Blue» у своє володіння, реалізуючи надалі свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном, шляхом зловживання довірою, утримуючи викрадене майно, діючи із корисливого мотиву, з метою власного збагачення, повторно, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, таким чином шляхом зловживання довірою заволодів особистим майном ОСОБА_5 . В результаті злочинних дій ОСОБА_4 потерпілому завдана майнова шкода на суму 4651,73 грн.

Орган досудового розслідування вважає, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК: можливість ОСОБА_4 переховуватися від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків в кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також через тяжкість покарання, що загрожуватиме ОСОБА_4 в разі визнання його винним, існує необхідність запобігання вказаних ризиків шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

В судовому засіданні прокурор на задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному наполягав у повному обсязі, надавши докази переховування підозрюваного від органу досудового розслідування.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання слідчого, вказуючи, що він не переховувався від слідства, бо його просто не було тоді вдома, бо він мешкає із батьком по АДРЕСА_2 та працює неофіційно, а також є учасником бойових дій, тому не збирається ухилятися від правосуддя. На підставі переліченого просив суд обрати йому запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя встановив, що відомості про кримінальне правопорушення були внесені до ЄРДР за № 0000488 від 18.07.2024 року за правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 190 КК України.

Так 22 серпня 2024 року було повідомлено про підозру ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченому ч. 2 ст. 190 КК України, за ознаками заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайство), вчиненого повторно.

Копію клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до нього матеріали сторона захисту отримала завчасно.

Згідно із п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Відповідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Європейський суд з прав людини у справі «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Так слідчий суддя встановив за п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину за ч. 2 ст. 190 КК підтверджується оглянутими в судовому засіданні матеріалами клопотання слідчого: протоколами допитів свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ; висновком експерта від 09.08.2024 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_5 ; речовими доказами.

Відповідно ж до п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК слідчий суддя вважає доведеним наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК, на які вказав прокурор, такі як ризик можливого переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду, зважаючи на тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винним у вчинені інкримінованого йому нетяжкого злочину, а також відсутність міцних соціальних зв`язків у підозрюваного, оскільки офіційно ОСОБА_4 офіційно не працює, не одружений, за місцем реєстрації не мешкає.

Також повною мірою прокурором було доведено ризик можливого вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення, оскільки підозрюваний має низку незнятих та не погашених у встановленому законом порядку судимостей за аналогічні умисні корисливі злочини.

Крім цього слідчий суддя вважає доведеним, що існує ризик незаконного впливу ОСОБА_4 на свідків та потерпілого в кримінальному провадженні, які є його знайомими.

При цьому слідчий суддя зважає на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за скоєння якого передбачене покаранні у виді позбавлення волі на строк до 3 років, а матеріалами клопотання доводиться, що останній переховувався від органу досудового розслідування з 19 серпня 2024 року до 22 серпня 2024 року.

Також судом було враховано, що ОСОБА_4 підозрюється у скоєні нового злочину у період визначеного йому судом іспитового строку за вироком суду від 18 червня 2024 року.

Таким чином, враховуючи наведені доводи, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, оскільки підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу останньому не вбачає, внаслідок чого відхиляє посилання підозрюваного на те, що є доцільним обрати йому запобіжний захід саме в виді домашнього арешту.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити ОСОБА_4 розмір застави на підставі ч. 4 ст. 182 КПК з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК, як до особи, підозрюваної у вчиненні нетяжкого злочину, що дорівнює десяти розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 30280 грн., внесення якої зможе гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК.

Керуючись ст.176-178,182, 183, 184, 202, 307, 395 КПК, -

постановив:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області, погоджене з прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 20 жовтня 2024 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК.

Визначити ОСОБА_4 заставу в сумі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 30280 грн., яка може бути внесена на депозитний рахунок Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області (отримувач коштів ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, код отримувача 26239738, МФО 820172, банк отримувача ГУ ДКСУ в м. Київ рахунок отримувача UA0017442).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися із м. Кривий Ріг без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

В разі невиконання покладених обов`язків підозрюваним, наступають наслідки передбачені КПК.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1