Справа № 450/4048/24 Провадження № 1-кс/450/721/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2024 року слідчий суддя Пустомитівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Пустомити клопотання слідчого ВРЗСТСВ ЛРУП № 1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Слідчий ВРЗСТСВ ЛРУП № 1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на мотоцикл марки «VIPER» моделі «MX200R» номерний знак НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_5 , який зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , та в момент ДТП перебував у його володінні, заборонивши відчуження, розпорядження та/або користування вказаним транспортним засобом.

Мотивував клопотання тим, що 23 серпня 2024 року о 10 год. 45 хв. на автодорозі «Львів-Городок», неподалік с. Конопниця Львівського району Львівської області, відбулась ДТП за участю автомобіля марки «RENAULT» моделі «DUSTER» номерний знак НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_6 і мотоцикла марки «VIPER» моделі «MX200R» номерний знак НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_5 , внаслідок якої водій останнього транспортного засобу отримав тілесні ушкодження. Під час проведення 23 серпня 2024 року огляду місця події виявлено і вилучено мотоцикл марки «VIPER» моделі «MX200R» номерний знак НОМЕР_1 , який визнано речовим доказом в даному кримінальному провадженні постановою про визнання речових доказів від 23 серпня 2024 року та поміщено на автостоянку за адресою АДРЕСА_2 . Зазначає, що на даний час у кримінальному провадженні проводиться досудове розслідування та існує необхідність у накладенні арешту на вищевказаний мотоцикл для проведення експертиз і недопущення відчуження такого, знищення слідів кримінального правопорушення, збереження речових доказів. Враховуючи наведене, просив клопотання задовольнити.

Слідчий ВРЗСТ СВ ЛРУП № 1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 та прокурор Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце судового розгляду, у судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, однак до клопотання долучили заяви, згідно мотивів яких просили клопотання задовольнити, а розгляд справи проводити у їх відсутності.

Особа ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового розгляду, у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд такої за його відсутності не подав.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Розглянувши матеріали клопотання з доданими до нього письмовими доказами та процесуальними документами, приходжу до наступних висновків.

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.

Згідно вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Вимогами ст. 172 КПК України визначено, шо клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, якщо клопотання подано ним, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя має право за клопотанням учасників розгляду або за власною ініціативою заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про арешт майна.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення. Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.

Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 26 серпня 2024 року стверджується, що 23 серпня 2024 року в ЄРДР внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, відкрито кримінальне провадження № 0000723.

Відповідно до протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 23 серпня 2024 року, ДТП відбулась 23 серпня 2024 року на автодорозі «Львів-Городок», неподалік с. Конопниця Львівського району Львівської області. Протоколом також стверджується, що внаслідок слідчої дії вилучено мотоцикл марки «VIPER» моделі «MX200R» номерний знак НОМЕР_1 , який поміщено на автостоянку за адресою АДРЕСА_2 .

Постановою про визнання речових доказів, винесеною 23 серпня 2024 року слідчим ВРЗСТ СВ ЛРУП № 1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , згаданий транспортний засіб визнано речовим доказом.

Окрім цього, суд зазначає, що накладення арешту згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України є тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та/або користування майном. Відтак, суд має встановлювати строк дії ухвали про арешт майна. Таким чином, на вказане майно, яке визнано речовим доказом, слід накласти арешт строком 30 діб.

З врахуванням наведеного вище, враховуючи правову підставу для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна, приходжу до висновку, що клопотання слідчого ВРЗСТ СВ ЛРУП № 1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 слід задовольнити і накласти арешт на мотоцикл марки «VIPER» моделі «MX200R» номерний знак НОМЕР_1 , для збереження речового доказу і проведення необхідних експертиз у кримінальному провадженні, строком 30 діб.

Крім цього, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_5 право звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту у випадках, передбачених ст. 174 КПК України, зокрема арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст.ст. 26, 40, 100, 170-173, 175, 309, 370-372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчогоВРЗСТ СВ ЛРУП № 1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на мотоцикл марки «VIPER» моделі «MX200R» номерний знак НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_5 , який зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , та в момент ДТП перебував у його володінні, заборонивши відчуження, розпорядження та/або користування вказаним транспортним засобом, для збереження речового доказу і проведення необхідних експертиз, строком 30 діб.

Роз`яснити ОСОБА_5 право звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту у випадках, передбачених ст. 174 КПК України, зокрема арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1