Провадження № 1-кп/582/104/24
Справа № 582/766/24
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" вересня 2024 р.

Недригайлівський районний суд Сумської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

з участю: прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Недригайлів кримінальне провадження №0000085 внесене в ЄРДР 10.05.2024 за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кулішівка, Недригайлівського району Сумської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , громадянина України, засудженого вироком Недригайлівського районного суду від 19 червня 2024 року за ч.1 ст. 389-1 КК України до покарання у виді 1 року 1 дня пробаційного нагляду,

у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 вчинив кримінальний проступок за наступних обставин.

10.05.2024 близько 05 год. 00 хв. ОСОБА_5 з метою незаконного зайняття рибним промислом, взяв з собою рибальську сітку, виготовлену із полімерного матеріалу та пішов на річку Сула в АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» та п.IV.1 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 за №700 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.11.2022 за №1412/38748, лов сітками на водних об`єктах України є забороненим. Незважаючи на вказану заборону, 10.05.2024 близько 05 год 30 хв. ОСОБА_5 прибувши до річки Сула, яка розташована в с. Курмани Роменського району, де з метою незаконного вилову риби встановив рибальську сітку під очеретом, після чого повернувся до місця проживання.

В подальшому, 10.05.2024 близько 11 години 30 хвилин ОСОБА_5 продовжуючи єдиний умисел на зайняття незаконним рибним промислом в період нересту, прийшов до річки Сула, яка розташована в АДРЕСА_1 та зібрав раніше встановлену сітку, за допомогою якої незаконно, із застосуванням забороненого знаряддя лову, виловив 13 водних біоресурсів, а саме 13 штук риби виду карась сріблястий, загальна сума заподіяної шкоди відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 року № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів, становить 20 553 гривень, чим завдав рибним запасам України збитки на вказану суму.

Згідно з висновком експерта від 06.06.2024 № СЕ-19/119-24/8527-ФХЕД за результатами судової інженерно-екологічної експертизи внаслідок проведення ОСОБА_5 незаконного вилову риби виду карась сріблястий в кількості 13 штук за допомогою забороненого знаряддя лову, що відбулося 10.05.2024 на річці Сула в АДРЕСА_1 , розмір екологічної шкоди, завданої навколишньому природному середовищу (державі), складає 20553 гривні 00 копійок.

Відповідно до критерія істотності шкоди як «вилов риби в період нересту», що зазначений в пункті 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» та довідки Інституту рибного господарства Національної академії аграрних наук України від 28.05.2024 № 530-05/24, шкода рибному господарству України, яка завдана вилученням ОСОБА_5 водних біоресурсів на водоймі річки Сула в АДРЕСА_1 , є істотною.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 свою винуватість у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, визнав, погодився на розгляд справи відповідно до вимог ст. 349 КПК України, сумніватися у добровільності його позиції у суду немає підстав. Вимоги ч. 3 ст. 349 КПК України обвинуваченому ОСОБА_5 роз`яснені.

Оскільки учасники судового розгляду не наполягали на дослідженні доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються, а саме щодо обставин незаконного вилову риби забороненим знаряддям лову в період нересту, суд обмежився допитом обвинуваченого, та дослідженням матеріалів експертного висновку, а також доказів щодо судових витрат, речових доказів та матеріалів, які характеризують особу обвинуваченого.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 свою винуватість у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України повністю визнав у обсязі пред`явленого обвинувачення та пояснив, що не потребує захисника в цій справі. Також пояснив, що маючи намір пом`янути сина та не маючи коштів на продукти вирішив виловити сіткою риби в р. Сула поблизу с. Курмани. Для цього в травні 2024 року взяв належну йому сітку та вранці пішов до річки де встановив сітку та впіймав 13 карасів. Проти цивільного позову та стягнення з нього судових витрати не заперечує, однак пояснив, що не працює, коштів на відшкодування заподіяної шкоди на даний час не має.

З дослідженого судом висновку експерта від 06.06.2024 № СЕ-19/119-24/8527-ФХЕД В вбачається, що в досліджуваному випадку «Висновок про орієнтовний розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування водних біоресурсів (риби) на АДРЕСА_1 , здійсненого державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області ОСОБА_6 , відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 29 вересня 2023р. № 1042 у сумі 20 553 грн. 00 коп. підтверджується.

В межах наданих на дослідження матеріалів, в досліджуваному випадку, за критерієм «вилов риби у період нересту» у відповідності до пункту 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 р. № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» та з урахуванням листа Інституту рибного господарства ІТААН України б/н, шкода, яка завдана довкіллю внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, а саме: «карась сріблястий» у кількості 13 шт., що мало місце 10.05.2024 на АДРЕСА_1 має ознаки (критерії) істотності заподіяної шкоди.

За таких обставин суд вважає винуватість ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення повністю доведеною і його протиправні дії, які виразилися у незаконному занятті рибним промислом, яким заподіяно істотну шкоду рибним запасам України, кваліфікує за ч. 1 ст. 249 КК України.

Призначаючи покарання обвинуваченому ОСОБА_7 відповідності до ст. 65, 66, 67 КК України, суд враховує позицію прокурора, представника потерпілого, ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу обвинуваченого, обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.

ОСОБА_5 не працює, на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуває, за місцем проживання характеризується посередньо.

Обставиною, яка пом`якшує покарання ОСОБА_5 відповідно до ст. 66, КК України є щире каяття та активне сприяння розкриттю злочину.

Обставин, які обтяжують покарання ОСОБА_5 відповідно до ст. 67 КК України органом досудового розслідування не встановлено.

Враховуючи обставини справи, дані про особу ОСОБА_5 , ступінь тяжкості кримінального правопорушення, позицію потерпілого, суд приходить до висновку про можливість призначення покарання обвинуваченому у виді пробаційного нагляду в межах санкції статті 249 КК України.

При призначенні покарання підлягає врахуванню за правилами ч. 1, 4 ст. 70 КК України вирок Недригайлівського районного суду від 19 червня 2024 року, який набрав законної сили 20 липня 2024 року, яким ОСОБА_5 засуджено за ч.1 ст. 389-1 КК України до покарання у виді 1 року 1дня пробаційного нагляду, оскільки він вчинив це кримінальне правопорушення до вчинення кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 249 КК України.

Запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_5 не обирався, підстав для його обрання суд не вбачає.

Долю речових доказів у кримінальному провадженні слід вирішити у відповідності до ст. 100 КПК України.

На підставі ст. 126 КПК України документально підтверджені процесуальні витрати у справі на проведення інженерно-екологічної експертизи в сумі 4 543,68 грн. відшкодувати за рахунок обвинуваченого ОСОБА_5 на користь держави.

В цьому кримінальному провадженні Державною екологічною інспекцією у Сумській області (далі Інспекція) заявлено цивільний позов про стягнення шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в якому потерпілий просить постановити рішення, яким стягнути з ОСОБА_5 збитки в сумі 20 553 грн. 00 коп., завданих внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства України.

Вирішуючи цивільний позов представника потерпілого суд виходить з наступного.

Частиною 1 ст. 128 КПК України передбачено, що особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

За змістом ч. 1 ст. 129 КПК, ухвалюючи, зокрема, обвинувальний вирок, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

Згідно зі ст. 374 КПК у мотивувальній частині обвинувального вироку, в числі іншого, зазначаються підстави для задоволення цивільного позову.

Частиною 5 ст. 128 КПК передбачено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Під час розгляду цього кримінального правопорушення судом встановлена винуватість ОСОБА_5 у незаконному зайнятті рибним промислом, а саме 10.05.2024 року на водному об`єкті (річка Сула) неподалік с. Курмани Роменського району Сумської області, грубо порушив правила рибальства, здійснив виловив риби забороненими для любительського та спортивного рибальства знаряддями лову - сіткою рибальською, при цьому ним було спіймано - 13 (тринадцять) особин риби виду карась сріблястий, що є порушенням вимог ст. ст. 5, 10, 17 Закону України «Про тваринний світ», пункту 2 розділу III, пунктом 1 розділу IV Правил любительського рибальства.

Висновком судового експерта від 06.06.2024 року № СЕ-19/119-24/8527-ФХЕД підтверджено, що розмір шкоди заподіяний цим кримінальним правопорушенням довкіллю внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, становить 20 553 грн. 00 коп.

Пунктом «ж» ч. 1 ст. 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що до природних ресурсів загальнодержавного значення належать дикі тварини, які перебувають у стані природної волі в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, інші об`єкти тваринного світу, на які поширюється дія Закону України «Про тваринний світ» і які перебувають у державній власності, а також об`єкти тваринного світу, що у встановленому законодавством порядку набуті в комунальну або приватну власність і визнані об`єктами загальнодержавного значення.

Частиною 1 ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» передбачається, що об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Частиною 6 ст. 5 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що об`єктами тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них.

Відповідно до вимог ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону.

Відповідно до вимог ст. 17 Закону України «Про тваринний світ» до спеціального використання об`єктів тваринного світу належать усі види використання тваринного світу (за винятком передбачених законодавством випадків безоплатного любительського і спортивного рибальства у водних об`єктах загального користування), що здійснюються з їх вилученням (добуванням, збиранням тощо) із природного середовища.

Спеціальне використання об`єктів тваринного світу здійснюється лише за відповідними дозволами чи іншими документами, що видаються в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Ця вимога поширюється також на власників чи користувачів земельними ділянками, на яких перебувають (знаходяться) об`єкти тваринного світу.

Порядок здійснення любительського рибальства визначений Правилами любительського рибальства, затвердженого наказом Міністерства агарної політики та продовольства України від 19.09.2022 року за № 700, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 16.11.2022 за № 1412/38748 (далі - Правила).

Підпунктом 1 п. 1 розділу IV Правил встановлено, що забороняється добування (вилов) такими знаряддями, зокрема, сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів.

В результаті незаконного вилову біоресурсів (риби), ОСОБА_5 була завдана шкода навколишньому природному середовищу в загальному розмірі 20 553 грн. 00 коп.

Розрахунок проведений на підставі вимог Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» від 29.09.2023 року № 1042 та підтверджений висновком експерта Сумського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 06.06.2024 року № СЕ 19/119-24/8527-ФХЕД.

Стаття 66 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Стаття 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачає, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Частиною 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Підпункт 3 п.2 ст. 11 Цивільного кодексу України передбачає, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, враховуючи що суд визнав ОСОБА_5 винуватим у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 249 КК України, розмір заподіяної шкоди підтверджено відповідним висновком, то цивільний позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Стаття 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачає, що для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини екологічного податку згідно із законом, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Пунктом 7 ч.3 ст. 29 Бюджетного кодексу України передбачено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Пунктом 4 ч.1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України передбачено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

З позовної заяви вбачається, що Головне управління Державної казначейської служби України в Сумській області листом від 04.01.2024 року № 05.1-03-06/101 повідомило позивача про наявні відкриті реквізити рахунків для зарахування надходжень до бюджету по коду бюджетної класифікації - 24062100 (грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності) в тому числі реквізити рахунку по коду бюджетної класифікації - 24062100 для Недригайлівської об`єднаної територіальної громади Сумської області. Таким чином, враховуючи наведене, стягнуті з ОСОБА_5 кошти підлягають сплаті на відповідний рахунок.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.368-371, 374 КПК України,

УХВАЛИВ:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначити йому покарання у виді 1 (одного) року 6 (шести) місяців пробаційного нагляду.

На підставі ч. 1 ст. 70 КК України, шляхом поглинення менш суворого покарання за вироком Недригайлівського районного суду від 19 червня 2024 року більш суворим, остаточно призначити ОСОБА_5 покарання у виді 1(одного) року 6 (шести) місяців пробаційного нагляду.

На підставі ч. 4 ст. 70 КК України зарахувати ОСОБА_5 строк відбуття покарання за цим вироком частину відбутого покарання за вироком Недригайлівського районного суду від 19.06.2024, а саме 29 (двадцять дев`ять) днів пробаційного нагляду.

Запобіжний захід ОСОБА_5 до набрання вироком законної сили не обирати.

Речовий доказ у справі: одну сіткоснасть з полімерного матеріалу, яка зберігається у ВП № 1 (с. Недригайлів) Роменського РВП ГУНП в Сумській області- знищити.

Стягнути з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , ІПН: НОМЕР_1 на корить держави судові витрати на проведення експертизи на суму 4 543,68 грн.

Стягнути з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , ІПН: НОМЕР_1 збитки завдані внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства України на суму 20 553 грн. 00 коп. до спеціального фонду місцевого бюджету Сумської області, з початковим зарахуванням стягуваної суми на рахунок Недригайлівської об`єднаної територіальної громади Сумської області, код платежу - 24062100 (грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням природоохоронного законодавства в наслідок господарської та іншої діяльності), р/р - НОМЕР_2 , код ЄДРПОУ отримувача - 37970404, банк отримувача - Казначейство України.

Вирок може бути оскаржений з підстав, передбачених статтею 394 КПК України, до Сумського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку суду.

Копію вироку суду негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору.

Суддя:підпис З оригіналом згідно

Суддя: ОСОБА_1