Справа №463/9589/24
Провадження №1-кс/463/8102/24
У Х В А Л А

про арешт майна

14 жовтня 2024 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002933 від 11 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

в с т а н о в и в:

слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на автомобіль «Volkswagen Golf», реєстраційний номер НОМЕР_1 , в цілому (на його комплектуючі деталі, вузли, агрегати та інше обладнання), який згідно свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 , зареєстрований: АДРЕСА_1 , без права відчуження, ремонту та експлуатації.

Подане клопотання мотивує тим, що 10 жовтня 2024 року приблизно о 10:50 год. у АДРЕСА_2 автомобіль «Volkswagen Golf», р.н. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_5 здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_6 , в результаті якого пішохід отримав тілесні ушкодження. Вказує, що 10 жовтня 2024 року під час огляду місця пригоди, проведено огляд автомобіля «Volkswagen Golf», р.н. НОМЕР_1 , і виявлено ряд технічних пошкоджень пов`язаних із настанням ДТП, та з метою збереження слідів було тимчасово вилучено та доставлено на майданчик тимчасового утримання. Оскільки на вказаному автомобілі є наявні сліди злочину та сам він є речовим доказом і в подальшому буде залучений для проведення автотехнічних, транспортно трасологічних та інших судових експертиз, необхідно забезпечити зберігання даного речового доказу, шляхом накладання арешту на нього. При цьому вказує, що без надання експертам автомобіля останні будуть позбавлені можливості встановити його технічний стан та трасологічні особливості ДТП, що у свою чергу не дасть можливості встановити причину та механізм пригоди. Стверджує, що передання, на даний час на зберігання автомобіля власнику чи іншим особам, створює загрозу забезпечення належного зберігання транспортного засобу (без знищення слідів злочину, шляхом проведення ремонтно-відновлювальних робіт). Враховуючи вищевикладене, з метою недопущення відчуження автомобіля, який визнаний речовим доказом, оскільки він був знаряддям вчинення злочину і на ньому збереглись сліди злочину, та недопущення знищення слідів злочину (в т.ч. шляхом проведення ремонтно-відновлюваних робіт), які залишилися на вищевказаному транспортному засобі, що в подальшому не дасть можливість провести ряд експертиз з метою встановлення всіх обставин події, просить подане клопотання задовольнити.

В судове засідання слідчий ОСОБА_3 не з`явився, разом з клопотання подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Власник майна, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду клопотання, в судове засідання також не з`явився, неприбуття такого у судове засідання згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Оглянувши представлені матеріали клопотання, приходжу до наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При вирішенні питання про арешт майна, якщо такий накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу, слідчий суддя, суд відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 8 червня 2023 року вбачається, що Львівським районним управлінням поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002933 від 11 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, розпочатого за фактом того, що 10 жовтня 2024 року приблизно о 10:50 год. у м. Львові на вул. Б.Хмельницького поблизу будинку №120 автомобіль «Volkswagen Golf», р.н. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_5 здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_6 , в результаті чого пішохід отримав тілесні ушкодження.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 10 жовтня 2024 року, під час проведення такого було вилучено автомобіль «Volkswagen Golf», р.н. НОМЕР_1 .

Постановою слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 від 11 жовтня 2024 року автомобіль «Volkswagen Golf», р.н. НОМЕР_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0002933 від 11 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Згідно з свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 автомобіль «Volkswagen Golf», р.н. НОМЕР_1 , належить ОСОБА_5 , зареєстрований: АДРЕСА_1 .

Відтак сторона обвинувачення довела, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Завдання, для виконання якого слідчий звертається з клопотанням може бути виконане. Завдання арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою накладення арешту на майно, є забезпечення збереження речового доказу.

Слідчий довів, що зазначене у клопотанні майно є речовим доказом, оскільки такий є знаряддям вчинення злочину та міг зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт майна, заявленого слідчим у клопотанні.

Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, що перешкоджатимуть збереженню вказаного речового доказу, який може бути знищений або відчужений, а також може привести до знищення слідів вчинення кримінального правопорушення на даному речовому доказі у разі проведення ремонтно-відновлюваних робіт такого власником.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою збереження речового доказу, який може бути знищений чи відчужений, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення шляхом накладення арешту на вказаний автомобіль.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173, 236, 395 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони володіння, користування та розпорядження, в тому числі відчуження, ремонту та експлуатації, на автомобіль «Volkswagen Golf», реєстраційний номер НОМЕР_1 , в цілому (на його комплектуючі деталі, вузли, агрегати та інше обладнання), який згідно з свідоцтвом про реєстрацію НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 , зареєстрований: АДРЕСА_1 .

В задоволенні решти вимог відмовити.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Слідчий суддя ОСОБА_1