01 серпня 2024 року Справа № 373/1265/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2024 року м. Переяслав

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області

під головуванням судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретарки судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурорки ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

його захисника ОСОБА_5 ,

у кримінальному провадженні № 0000090 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст.309 КК України, ОСОБА_4 , народженого ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Переяслав-Хмельницький Київської області; громадянина України, одруженого, з вищою освітою, непрацюючого; місце проживання: АДРЕСА_1 , розглянув клопотання обвинуваченого про його звільнення від кримінальної відповідальності.

22.07.2024 від обвинуваченого надійшло клопотання про його звільнення від кримінальної відповідальності на підставі ч. 4 ст. 309 КК України.

Згідно з ч.4 ст. 286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

У судовому засіданні захисник та обвинувачений підтримали клопотання. Наголосили, що бажання обвинуваченого звернутися до лікувального закладу виникло ще до звернення до суду з обвинувальним актом.

Прокурорка зазначила про наявність підстав для звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності за ч. 4 ст. 309 КК України, оскільки він звернувся до лікувального закладу та пройшов відповідне лікування він наркоманії.

Відповідно до ч. 4 ст. 309 КК України особа, яка добровільно звернулася до лікувального закладу і розпочала лікування від наркоманії, звільняється від кримінальної відповідальності за дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 ст. 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно з ч. 1 3, 6 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Частинами 1, 2 ст. 23 КПК України передбачено, що суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Суд може прийняти як доказ показання осіб, які не дають їх безпосередньо в судовому засіданні, лише у випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 28 КПК України кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.

Згідно з ч. 1 ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Відповідно до ч. 3 ст. 381 КПК України спрощене провадження щодо кримінальних проступків здійснюється згідно із загальними правилами судового провадження, передбаченими цим Кодексом, з урахуванням положень цього параграфа.

Згідно з ч. 3 ст. 382 КПК України суд має право призначити розгляд у судовому засіданні обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку та викликати для участі в ньому учасників кримінального провадження, якщо визнає це за необхідне.

Зважаючи на вищенаведені приписи законодавства, задля дотримання засад змагальності, безпосередності дослідження доказів та принципу безсторонності суду, оскільки судом ухвалено рішення про призначення судового засідання для розгляду обвинувального акту, судом не досліджувалися на цій стадії судового провадження документи у цьому кримінальному провадженні, крім rклопотання обвинуваченого з додатками та обвинувального акту і додатків до нього.

Клопотань від сторін щодо дослідження будь-яких документів або показань при розгляді клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності не надходило.

Відповідно до наданої обвинуваченим копії виписки із медичної карти стаціонарного хворого 5042/5057 від 05.07.2024 КНП «КМНКЛ «Соціотерапія» (наркологічне відділення № 5) рішенням ЛКК від 24.06.2024 ОСОБА_4 встановлено діагноз F15.2. З 24.06.2024 по 05.07.2024 за самозверненням він проходив лікування у КНП «КМНКЛ «Соціотерапія» (наркологічне відділення № 5).

У зв`язку з вищенаведеним наявні, визначені ч. 4 ст. 309 КК України, підстави для звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності за незаконне придбання та зберігання психотропної речовини без мети збуту (ч. 1 ст. 309 КК України).

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно з ч. 3 ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Будь-яких клопотань щодо вирішення питань, пов`язаних з ухваленням рішення про закриття кримінального провадження, сторонами не заявлялося.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1, ч. 4 ст. 309 КК України, п. 1 ч. 2 ст. 284, ч. 3 ст. 288 КПК України, суд

постановив:

Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за незаконне придбання та зберігання психотропної речовини без мети збуту (ч. 1 ст. 309 КК України) на підставі ч. 4 ст. 309 КК України.

Кримінальне провадження № 0000090 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст.309 КК України, закрити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1