СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/399/24
ун. № 759/141/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву потерпілого ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Святошинського районного суду м. Києва від 23.09.2024 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.07.2020 за № 0001442, відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 397, ч. 2 ст. 365 КК України, ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 397 КК України, ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України, ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України,

за участю потерпілого ОСОБА_3 ,

встановив:

У провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебуває вказане кримінальне провадження.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 23.09.2024 постановлено зокрема порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Житомирської області питання про відповідальність адвоката ОСОБА_8 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 000799, видане 30.03.2017 на підставі рішення Ради адвокатів Житомирської області від 25.10.2016 №54/5).

До Святошинського районного суду м. Києва в порядку ст. 379 КПК України звернувся потерпілий ОСОБА_3 із заявою про виправлення описки в ухвалі Святошинського районного суду м. Києва від 23.09.2024, а саме просить виправити описку в другому абзаці резолютивною частини зазначеної ухвали, вказавши «Порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області питання про відповідальність адвоката ОСОБА_8 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 000799, видане 30.03.2017 на підставі рішення Ради адвокатів Житомирської області від 25.10.2016 №54/5)» замість «Порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Житомирської області питання про відповідальність адвоката ОСОБА_8 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 000799, видане 30.03.2017 на підставі рішення Ради адвокатів Житомирської області від 25.10.2016 №54/5)».

В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_3 свою заяву підтримав та просив її задовольнити.

Інші учасники судового провадження належним чином повідомлені про час та місце розгляду заяви, проте в судове засідання не з`явилися, клопотань про відкладення її розгляду не надали, що не перешкоджає розгляду заяви про виправлення описки.

Перевіривши доводи, наведені у заяві, дослідивши матеріали судового провадження, суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 379 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, чи набрало судове рішення законної сили чи ні.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акту правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили.

Передбачену ст. 379 КПК, а також ч. 5 ст. 371 цього Кодексу можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виправлення описки не може змінювати зміст судового рішення.

Як убачається зі змісту заяви, потерпілий ОСОБА_3 по суті, не погоджується із формулюванням рішення та просить фактично про зміну вказаного рішення, а не про виправлення описки в ухвалі суду.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для виправлення описки з підстави, зазначеної у заяві потерпілого ОСОБА_3 .

Керуючись ст. 379 КПК України, суд,

постановив:

У задоволенні заяви потерпілого ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Святошинського районного суду м. Києва від 23.09.2024 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.07.2020 за № 0001442, відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 397, ч. 2 ст. 365 КК України, ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 397 КК України, ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України, ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд міста Києва протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1