Провадження № 1-кс/638/3799/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у судовому засіданні клопотання начальника Барвінківського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001223 від 10 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

УСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання начальника Барвінківського відділу Ізюмської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001223 від 10 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В обґрунтування свого клопотання прокурор посилається на те, що в провадженні слідчого відділу Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідувань за № 0001223 від 10 вересня 2024 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не маючи передбаченого та установленого чинним законодавством дозволу, всупереч вимог Положення про дозвільну систему, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 576 від 12.10.1992 (зі змінами та доповненнями) та Інструкції «Про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолошеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», затвердженої Наказом МВС України № 622 від 21.08.1998 (зі змінами та доповненнями), діючи з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, достовірно знаючи, шо за зберігання без належного дозволу передбачена кримінальна відповідальність, не маючи на те передбаченого законом дозволу зберігав вогнепальну зброю, а саме, пістолет «PistoleModell 27» калібру 7.65 (під патрон калібру 7.65 Browning), заборонену в цивільному обігу з метою подальшого збуту до 18.09.2024.

З метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на подальший збут пістолету «PistoleModell 27» калібру 7.65 (під патрон калібру 7.65 Browning), ОСОБА_5 , використовуючи всесвітню інформаційну систему загального доступу «Інтернет» розмістив оголошення про його продаж на сайті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В подальшому ОСОБА_5 , маючи злочинний умисел спрямований на збут пістолету «PistoleModell 27» калібру 7.65 (під патрон калібру 7.65 Browning), із корисливих спонукань домовився про його продаж за 45650 гривень з особою, якій було доручено проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки ОСОБА_6 .. При цьому було обговорено, що грошові кошти будуть надіслані одним платежем на банківську картку АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_5 , а вказаний пістолет буде доставлено в розібраному стані, двома частинами до відділення №1 «Нової пошти» за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення негласної слідчої (розшукової) дії, а саме: контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки 13.09.2024 о 17 год. 29 хв., знаходячись за адресою: Харківська область, м. Ізюм, вул. Гайдамацька, 12, ОСОБА_6 за допомогою платіжного терміналу АТ КБ «ПриватБанк» здійснив переказ коштів на картку банку АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , власником якої є ОСОБА_5 Фіскальні чеки № TS205700 від 13.09.2024 щодо переводу грошових коштів у сумі 45641.10 грн, добровільно видав працівникам Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області.

Пізніше, ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, реалізуючи свій прямий злочинний умисел на збут вогнепальної зброї, діючи умисно та протиправно, упакувавши зазначений пістолет у розібраному стані до картонних коробок, 14.09.2024 об 11 годині 47 хвилин, відправив першу посилку з відділення ТОВ «Нової пошти» № НОМЕР_2 , розташованого за адресою: м.Київ, вул. Загорівська, буд. 25, а 17.09.2024 об 9 годині 33 хвилини відправив другу посилку з відділення ТОВ «Нової пошти» № НОМЕР_3 розташованого за адресою: м. Київ, вул. Міжгірська, буд. 56 до відділення № НОМЕР_4 «Нова пошта» за адресою: Харківська область, м. Ізюм, вул. Лондонська, буд.1/О.

16.09.2024 о 15 годині 49 хвилин під час проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, ОСОБА_6 , знаходячись у відділенні №1 «Нова пошта» за адресою: АДРЕСА_2 , отримав коробку темно-зеленого кольору з надписами на передній частині, а саме: «GRAND MI-650/40 машина гравірувальна» та зображенням цієї машини, та 18.09.2024 року о 15 годині 46 хвилин ОСОБА_6 , знаходячись у відділенні №1 «Нова пошта» за адресою: АДРЕСА_2 , отримав другу картону коробку чорного кольору з надписами на верхній частині, а саме: «АКС Automatic Knives Creations ORIGINAL ITALIAN STYLE» на яких вказано відповідно ТТН №75940 та №0517, відправником яких є ОСОБА_5 . Зазначені коробки ОСОБА_6 добровільно видав працівникам Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області.

Оглядом вказаних коробок від 19.09.2024 встановлено наступне. У коробці на якій вказано ТТН №75940 виявлено: шкіряну кобуру чорного кольору, яка має застібку та 2 відділи для поміщення предметів; предмет ззовні схожий на магазин, який знаходиться в розрядженому стані без надписів на ньому; предмет ззовні схожий на рамку з рукояткою та спусковим механізмом.

При відкритті другої коробки на якій вказано ТТН №№0517 виявлено предмет ззовні схожий на затвор з частинами ударно-спускового механізму, чорного кольору.

Згідно висновку експерта № СЕ-19/121-24/28178-БЛ від 26.09.2024 встановлено, що вище вказані предмети після зборки складають бойову нарізну зброю пістолет «PistoleModell 27» калібру 7.65 (під патрон калібру 7.65 Browning), заводський номер НОМЕР_5 , виготовлений промисловим способом (Чехословаччина). Наданий на дослідження пістолет придатний для проведення пострілів.

28 листопада 2024 року в ході проведення обшуку у період часу з 07 години 51 хвилини по 13 годину 46 хвилин за адресою: АДРЕСА_3 було виявлено та вилучено: предмети ззовні схожі на набої, калібру 6х35 у кількості 85 шт., які було поміщено до сейф-пакету №PSP1250545; предмет ззовні схожий на пістолет марки «Automat Pistole Duo Cal. 6x35 F.Dusek Opocno», який має маркування на затворі « НОМЕР_6 » з двома магазинами по 6 набоїв у кожному, який знаходиться у шкіряній кобурі чорного кольору, які було поміщено до картонної коробки та опечатано біркою з підписами усіх учасників процесуальної дії; предмети ззовні схожі на набої, калібру 7х65 у кількості 113 шт., які було поміщено до сейф-пакету №PSP2033013; 2 полімерні зіп-пакети з вмістом предметів ззовні схожих на порох, які було поміщено до сейф-пакету №PSP1269063; мобільний телефон марки «Poco F5», чорного кольору в помаранчевому чохлі, IMEI1: НОМЕР_7 , IMEI2: НОМЕР_8 , який було поміщено до сейф-пакету №PSP1269064; 3 банківські картки АТ КБ «ПриватБанк» з номерами № НОМЕР_1 , № НОМЕР_9 , № НОМЕР_10 , які належать ОСОБА_5 та які було поміщено до сейф-пакету №PSP1250546; грошові кошти - купюри номіналом по 100 доларів США у кількості 6 одиниць, а саме: PK04886662H, PK04886660H, PK04886658H, PK04886661H, PK04886646H, LK91568099C; грошові кошти - купюри номіналом у 10 доларів США, а саме: MF46906975E; грошові кошти - купюри номіналом у 1 долар США у кількості 3 шт., а саме: В62771472F, B39642461C, G00249075J, які в подальшому було поміщено до сейф пакету №PSP 1269060, опечатано та завірено усіма учасниками слідчої дії; грошові кошти купюри номіналом по 100 євро у кількості 21 одиниці, а саме: 1EB, RB, EA, EB, EA, XO, EA, EB, RB, RB, RB, RB, RB, EB, EA, WA, EA, WA, VO, X2, M1; грошові кошти купюри номіналом по 50 євро у кількості 68 одиниці, а саме: WA, RE, RE, UB, UD, UD, RE, RA, RE, SC, UD, EB, PB, EB, UC, VD, WA, SB, SD, VC, EB, RE, UB, WB, UB, EC, UB, UB, UB, SA, RE, SE, RE, UA, RB, RB, UB, PB, EB, EB, ZB, SC, WB, EB, SA, RE, VC, SA, RB, UB, RE, WA, SE, RD, VA, EB, EC, UG, RC, CB, SA, EB, UC, VC, UD, RA, UG, SB; грошові кошти купюри номіналом по 20 євро у кількості 43 одиниці, а саме: UF, VA, VE, MX, MX, UA, EM, UC, RP, EC099248642, RP, RR, EC, RP, MC, VA, SC, XA, UF, UB, XA, EC, UA, НОМЕР_11 , SA, RR, EM, RR, RB, UC, MX, EN, MC, EN, RP, UE, XZ, UE, UP, UE, SE, НОМЕР_12 , UB; грошові кошти купюри номіналом по 10 євро у кількості 2 одиниці, а саме: NC; WB; грошові кошти купюрa номіналом y 5 євро у кількості 1 одиниці, а саме: VB, які в загальній своїй кількості у 135 одиниць у валюті Євро, були поміщені до сейф пакету PSP3015762, грошові кошти купюри номіналом по 1000 грн у кількості 25 одиниць, а саме: АС4579096, ГС4843977, ЕВ5745941, ВТ7288172, АИ5092858, АЖ3501444, АП9619189, ВС7854534, АМ4165323, БП8816411, АМ7643183, ГМ5401878, АД6672328, БЛ3743401, БП5568469, БК8256843, АК3588429, АТ9172329, БП0882474, БП0882475, АЛ1237989, АЛ1237988, АГ5010978, АВ1225771, АП5811444, які поміщено до сейф пакету №PSP1269061.

Також, 28.11.2024 року в ході проведення обшуку у період часу з 14 години 27 хвилини по 15 годину 28 хвилин у автомобілі марки «СHEVROLET» моделі «Lacetti» сірого кольору, 2012 р.в., д.н.з. НОМЕР_13 було виявлено та вилучено: експрес накладні з ТОВ "НОВА ПОШТА", а саме: НОМЕР_14 від 17.11.2024 року та ТТН №5940 від 14.11.2024 року, які було поміщено до сейф-пакету №PSP1269062.

Постановою слідчого СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 28.11.2024 року речі та документи, які були вилучені в ході обшуку квартири та автомобіля ОСОБА_5 були визнані речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні та поміщені до камери схову Ізюмського РУП.

Прокурором зазначено, що оскільки вилучені предмети визначені речовими доказами стануть об`єктами дослідження судових експертиз, висновки яких будуть долучені до матеріалів кримінального провадження та у подальшому будуть використані як докази під час судового розгляду, на них необхідно накласти арешт.

Також до суду від захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 надійшли письмові заперечення проти клопотання, в яких останній просить суд частково відмовити в задоволенні клопотання прокурора про арешт майна, а саме в частині грошових коштів, посилаючись на те що вказане клопотання є занадто суворим та не відповідає завданню кримінального провадження та не містить доказів наявності підстав для їх арешту, оскільки вказані грошові кошти не мають відношення до кримінального провадження, не є знаряддям злочину та не здобуті внаслідок вчинення злочинних дій, а є власними збереженнями ОСОБА_5 , що підтверджується податковою декларацією платника єдиного податку фізичної особи підприємця за 2023 та 2024 рр. Відповідно до яких офіційний дохід від підприємницької діяльності ОСОБА_5 за останні роки складає 650 тисяч гривень, що перевищує суму вилучених коштів. Захисник звертає увагу на те що у ОСОБА_5 були вилучені всі кошти, у зв`язку з чим останній тепер не має коштів для забезпечення адекватної життєдіяльності, що створює не людські умови для існування. Посилався на те, що прокурор порушив строк звернення до суду з клопотанням про арешт майна. До клопотання додані копії Додаткової угоди оренди нерухомого майна № 231031-5 від 31.10.2023 р.; Акта здачі приймання робіт № 179; Акта здачі приймання робіт № 187; довідки про реєстрацію громадянина України № 928/2020; Свідоцтва про укладення шлюбу с.н. І- НОМЕР_15 ; Свідоцтва про НОМЕР_16 ; НОМЕР_17 ; Свідоцтва про народження с.н. І- НОМЕР_18 ; Свідоцтва про народження с.н. НОМЕР_19 ; довідки про реєстрацію громадянина України № НОМЕР_20 ; ПОДАТКОВИХ ДЕКЛАРАЦІЙ ПЛАТНИКА ЄДИНОГО ПОДАТКУ - ФІЗИЧНОЇ ОСОБИ ПІДПРИЄМЦЯ за 2023 та 2024 роки; Квитанція №2 щодо подання декларацій; ВИТЯГ З РЕЄСТРУ ТЕРИТОРІАЛЬНОЇ ГРОМАДИ. Указані докази сторони захисту долучені судом до матеріалів провадження.

Начальник Барвінківського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у судовому засіданні, підтримав клопотання та просив задовольнити його в повному обсязі.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні частково заперечував проти накладання арешту на майно, а саме - в частині накладення арешту на вилучені під час обшуку грошові кошти посилаючись на відсутніність у кримінальному проваджені потерпілих, відсутність призначених щодо вилучених коштів експертиз, на те, що санкція статті КК України, що інкримінується підозрюваному, не передбачає конфіскації майна в дохід держави, також посилався неспівпадіння номерів вилучених купюр із тими, що були використані для оперативної закупівлі, крім того вказував, що вилучені у підозрюваного є його заощадженнями, в іншій частині проти задоволення клопотання не заперечував.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Положеннями ч. 5, 7 ст. 237 КПК України передбачено, що при проведенні обшуку дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою;

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно до п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно, що є предметом кримінального правопорушення.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна являється заходом забезпечення кримінального провадження, який у відповідності до вимог ч. 1 ст. 132 КПК України застосовується на підставі ухвали слідчого судді.

Європейський суд з прав людини, неодноразово підкреслював, що у разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь та на рішення ЄСПЛ у справі «Новоселецький проти України» (Заява №47148/99, рішення від 22.02.2005, остаточне рішення від 22.05.2005) Європейський суд з прав людини вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар .

Відповідно до пунктів 69,73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу доКонвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

Доводи захисника про те, що прокурор порушив строк звернення з клопотанням про арешт майна до суду не підтверджуються матеріалами клопотання виходячи з наступного.

Так, прокурор засобами поштового зв`язку, а саме 29.11.2024 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з клопотанням про арешт майна, що підтверджується з відомості поштового відділення.

Вирішуючи питання про об`єм предметів і речей на які прокурор має намір накласти арешт, слідчий суддя приходить до наступного.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Так, прокурор в своєму клопотанні просить накласти арешт на вилучені під час обшуку у ОСОБА_5 грошові кошти.

Слідчий суддя, вважає, що в частині клопотання прокурора про накладання арешту на грошові кошти слід відмовити, оскільки при виявлені грошових коштів їх неможливо ідентифікувати та встановити їх походження, що може призвести до обмеження права фізичної особи підприємця на здійснення господарської діяльності, а також прокурором не наведено доказів, що дані гроші мають значення для досудового розслідування та можуть мати доказове значення для справи та набуті злочинним шляхом.

Крім того, прокурор просить накласти арешт на 3 банківські картки АТ КБ «ПриватБанк» з номерами № НОМЕР_1 , № НОМЕР_9 , № НОМЕР_10 .

Слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора в частині накладання арешту на банківські карти АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_9 , № НОМЕР_10 не підлягає задоволенню, оскільки прокурором не надано доказів, що ОСОБА_5 використовував вказані банківські карти при вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України та які мають доказове значення у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню, оскільки прокурором доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно, оскільки воно містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Керуючись статтями 98, 167, 168, 170-173, 237 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити частково клопотання начальника Барвінківського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 .

Накласти арешт, у формі заборони на відчуження, користування та розпорядження на тимчасово вилучене 28.11.2024 року в ході проведення обшуків майно, а саме на: предмети ззовні схожі на набої, калібру 6х35 у кількості 85 шт.; предмет ззовні схожий на пістолет марки «Automat Pistole Duo Cal. 6x35 F. Dusek Opocno», який має маркування на затворі « НОМЕР_6 » з двома магазинами по 6 набоїв у кожному, який знаходиться у шкіряній кобурі чорного кольору; предмети ззовні схожі на набої, калібру 7х65 у кількості 113 шт.; 2 полімерні зіп-пакети з вмістом предметів ззовні схожих на порох; мобільний телефон марки «Poco F5», чорного кольору в помаранчевому чохлі, IMEI1: НОМЕР_7 , IMEI2: НОМЕР_8 ; ТТН № НОМЕР_21 від 17.11.2024 року та НОМЕР_22 від 14.11.2024 року, банківську картку АТ КБ «ПриватБанк» з № НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В іншій частині клопотання відмовити.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов?язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1