Провадження № 1-кс/686/6486/24
12 листопада 2024 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 , представника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 , на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із скаргою на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить поновити строк звернення до суду із скаргою, оскільки рішення від 08.07.2024 №10-938-24 про невнесення відомостей до ЄРДР за заявою від 27.05.2024 він отримав 29.07.2024; скасувати рішення від 08.07.2024 за №10-938-24 як незаконне та визнати дії начальника відділу обласної прокуратури ОСОБА_5 та незаконними та зобов`язати уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, вказане у його заяві від 27.05.2024.
Узагальнені доводи скарги.
В обґрунтування скарги ОСОБА_3 вказує, що її суттю є розкриття злочинів Кремля, які полягають у геноциді військовополонених Вермахту в концтаборах росії, які були прикриті Хмельницькою обласною прокуратурою, зокрема заступником прокурора Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_6 , начальником відділу Хмельницької обласної прокуратури
ОСОБА_7 стверджує, що начальник відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_8 у своєму рішенні від 08.07.2024 №10-938-24 навмисно не зазначив підстави невнесення відомостей до ЄРДР, на свій розсуд та необґрунтовано послався на результати перевірки від 16.04.2024 за заявою ОСОБА_3 від 11.03.2024 про вчинення кримінального правопорушення, адресованою Президенту України про злочини кремля та тих, хто їх прикрив.
З огляду на це, на думку особи, яка подала скаргу, прокурором допущена бездіяльність та не виконані вимоги ст.214 КПК України.
Процесуальні дії суду для підготовки до розгляду скарги.
Задля забезпечення повноти та об`єктивності розгляду скарги слідчим суддею за клопотанням ОСОБА_3 витребувані матеріалів перевірки за зверненням ОСОБА_3 №10-938-24,зокрема для з`ясування їх значення для розгляду справи ОСОБА_3 була надана можливість ознайомитись з матеріалами справи, матеріалами перевірки №10-938-24 (наглядового провадження) та виготовлені копії матеріалами перевірки №10-938-24, окрім обгортки, яка не є документом.
Подані ОСОБА_3 клопотання слідчим суддею вирішені.
Щодо вирішення клопотання про поновлення строку на оскарження постанови слідчого.
Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
З матеріалів скарги вбачається, що ОСОБА_3 отримав відповідь Хмельницької обласної прокуратури щодо його заяви про вчинення кримінального правопорушення 29.07.2024 , що підтверджується відміткою на поштовому направленні, долученому ОСОБА_3 до скарги.
Скаргу ОСОБА_3 подав до суду 01.08.2024
Відтак слідчий суддя вважає скаргу поданою ОСОБА_3 у встановлений ст. 304 КПК України строк десятиденний строк у зв`язку із чи немає необхідності його поновлення.
Уповноважена особа від хмельницької обласної прокуратури в судове засідання не з`явилася, незважаючи на належне повідомлення про час та місце розгляду скарги.
Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, заслухавши пояснення учасників провадження дійшов такого висновку.
Право та судова практика
Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.
Аналогічні за змістом норми містяться у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.
При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.
Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.
Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_9 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".
Указане відповідає і правовому висновку Верховного Суду у справі 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, провадження № 51-4229км20, де суд зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.
За положеннями ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно із ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Крім того, основним елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень.
Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.
З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість ініціювання кримінального провадження шляхом внесення відомостей до ЄРДР без належних на те підстав.
Оцінка встановлених обставин та відповіді на доводи скарги.
Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_3 звернувся із заявою про вчинення кримінального правопорушення, датованою 27.05.2024 до Генерального прокурора України.
Заява зареєстрована в Офісі Генерального прокурора 30.05.2024 за №123852-24.
Як видно зі змісту заяви, у ній ОСОБА_3 зазначає про необхідність розкриття дій працівників прокуратури,які прикрили заяву журналістів ОСОБА_10 , ОСОБА_11 від 11.03.2024 про злочини Росії геноцид військовополонених Вермахту в 1942-1945 роках в таборах Росії у м. Кізелі та Солікамську шляхом отруєння, розстрілу, катування та кидання в ями без анкетних даних.
Листом від 08.07.2024 № 10-938-24 начальник відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_3 про те, що скаргу, адресовану Генеральному прокурору щодо невнесення відомостей до ЄРДР про геноцид німецьких військовополонених під час Другої світової війни розглянуто та перевіркою встановлено, що ОСОБА_3 16.04.2024 надано письмову відповідь про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР.
Під час розгляду скарги слідчим суддею не встановлено об`єктивних даних, які б свідчили про наявність підстав для внесення відомостей до ЄРДР.
Разом із цим, із матеріалів скарги та матеріалів перевірки за зверненням ОСОБА_3 № 10-938-24 вбачається, що ОСОБА_3 у заяві від 27.05.5024 посилається на обставини невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 та Присяжного від 11.03.2024, адресованою Президенту України ОСОБА_12 про злочини Росії геноцид військовополонених Вермахту під час 2-ї Світової війни, фактично відтворюючи зміст цієї заяви із звертанням уваги на «прикритті» заступником прокурора Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_6 , начальником відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_13 його попередніх заяв та цієї заяви про вчинення кримінального правопорушення, тобто невнесенні відомостей до ЄРДР.
Однак, встановлено, що ОСОБА_3 24.05.2024 звертався до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із скаргою на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за заявою від 11.03.2024, адресованою Президенту України та яку направлено до Офісу Генерального прокурора України супровідним листом №22/014076-22 від 18.03.2024 та у подальшому направлено до Хмельницької обласної прокуратури.
Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 11.11.2024 у вказаній справі у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_3 відмовлено, ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24 жовтня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, залишено без змін.
Указані ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області та Хмельницького апеляційного суду набрали законної сили.
Отже, інформація за вказаними ОСОБА_3 обставинами про вчинення кримінального правопорушення щодо геноциду військовополонених Вермахту в концтаборах росії, була предметом дослідження та оцінки слідчим суддею Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області та Хмельницьким апеляційним судом.
Доводи скарги ОСОБА_3 про прикриття заступником прокурора Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_6 , начальником відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_13 кримінального правопорушення ґрунтуються на його незгоді із їхніми процесуальними діями за поданими ОСОБА_3 заявами про вчинення кримінального правопорушення, однак не є підставами для ініціювання кримінального провадження.
Разом із цим, варто зазначити, що аналогічним за суттю фактам про вчинення кримінального правопорушення надавалася оцінка слідчим суддею та судом апеляційної інстанції за заявою ОСОБА_3 від 06.02.2023 (зареєстрована в Офісі Генерального прокурора 10.02.2023, яка наявна у матеріалах звернення (наглядового провадження) №10-938-24.
Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11 липня 2023 року у справі 686/6935/23 було відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 (наявна у матеріалах звернення (наглядового провадження) №10-938-24). щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Зазначену ухвалу Хмельницький апеляційного суд 20 листопада 2023 залишив без зміни, а апеляційну скаргу ОСОБА_3 без задоволення.
Слідчий суддя зауважує, що звернення особи, яка бажає ініціювати кримінальне провадження до органу досудового розслідування та/або суду повторно із заявою/повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, яка уже була предметом дослідження та по якій прийняте рішення, є неприйнятним та свідчить про намагання у спосіб повторного розгляду добитися іншої оцінки таких обставин.
А тому підстав для задоволення скарги та процесуального реагування слідчим суддею, немає.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
У задоволенні скарги, поданої ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя