Провадження 1-кс/127/8462/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

дізнавача ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Вінницького міського суду Вінницької області скаргу ОСОБА_3 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000089 від 07.03.2024, за фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла скарга ОСОБА_3 в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000089 від 07.03.2024.

Заявник скаргу мотивував тим, що по кримінальному провадженні порушено розумні строки досудового розслідування, дізнавач умисно та безпідставно затягує кримінальне провадження.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_3 скаргу підтримав за обставин викладених у ній та просив задовольнити.

Дізнавач в судовому засіданні заперечив проти задоволення скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий, дізнавач або прокурор наділені обов`язком виконати певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим, дізнавачем чи прокурором у встановлений строк не вчинена.

Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

Наведеним ознакам відповідає бездіяльність, яка виникає внаслідок невиконання вимог ст. 220 КПК, згідно з якою клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин надсилається їй.

В свою чергу відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК предметом оскарження може бути рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій. Існування такого предмета оскарження зумовлене задекларованою та імплементованою в КПК засадою змагальності сторін у кримінальному провадженні, оскільки одне із законодавчих положень, завдяки якому реалізується зазначена засада, передбачене у ч. 2 ст. 22 КПК, якою встановлено, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, наведені законодавчі положення передбачають, з одного боку, право учасників кримінального провадження ініціювати здійснення процесуальних, у тому числі слідчих та негласних слідчих (розшукових) дій, а з іншого регламентують недопустимість необґрунтованої та невмотивованої відмови у проведенні відповідних дій органами досудового розслідування.

Правова природа аналізованого виду проваджень, які здійснюються слідчим суддею, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед слідчим, зокрема це стосується доцільності проведення повторної почеркознавчої експертизи. (Узагальнення ВССУ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування» від 12.01.2017р.).

Аналіз наведеного дає підстави для висновку, що предметом оскарження може бути або бездіяльність слідчого щодо невиконання вимог ст. 220 КПК (за п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК), або рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій (за п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК).

Таким чином, повно та всебічно дослідивши матеріали скарги а також заслухавши доводи сторін слідчий суддя не вбачає правових підстав для задоволення скарги ОСОБА_3 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000089 від 07.03.2024, а тому в задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000089 від 07.03.2024 відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оглошення.

Слідчий суддя