печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді застави,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_6 , завернувся з клопотанням, погодженим із заступником начальника відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_7 про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу - застави та покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, за процесуального керівництва Київської міської прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000033 від 18.01.2024 від 18.01.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України.

18.10.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджуються зібраними матеріалами досудового розслідування.

У ході досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших учасників кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У ході досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших учасників кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування підозрюваній ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді застави є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрювана матиме можливість переховуватися від слідства та суду, незаконно впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження, продовжити злочинну діяльність, шляхом вчинення нових кримінальних правопорушень, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Беручи до уваги вищенаведені законодавчі положення та практику Європейського суду з прав людини, ураховуючи тяжкість, специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 дані про особу підозрюваної, репутацію підозрюваної, нездатність застави у межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, є необхідним визначити останньому заставу у розмірі не менш ніж 1751 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 5 302 028 грн. (відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з першого січня 2024 року - 3028 грн.), оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених на неї обов`язків, в тому числі з урахуванням її майнового стану.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини.

Захисник - адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, вважаючи, що підозра не обґрунтована, ризики необґрунтовані та не підтверджуються. Також захисник просив врахувати, що підозрювана не уникає від участі досудового розслідування, після отримання підозри та клопотання з`явилася до слідчого, документи всі вилучені, на свідків не впливала, є інвалідом ІІІ групи, має неповнолітніх утриманців, постійне місце проживання, заміжня, її чоловік - інвалід ІІ групи, а тому просив застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрювана ОСОБА_5 підтримала думку свого захисника.

Слідчий суддя, заслухавши обґрунтування прокурора, заперечення сторони захисту та позицію підозрюваної, вивчивши в нарадчій кімнаті клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, за процесуального керівництва Київської міської прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000033 від 18.01.2024 від 18.01.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України.

18.10.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Отже, на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності з наданими прокурором матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваної ОСОБА_5 , виходячи з наданих суду матеріалів клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.

Зокрема обґрунтованість підозри встановлена тими фактами та інформацією, яка наявна у сторони обвинувачення в даний час та зібрана в ході досудового розслідування. При цьому вказана інформація та факти викладені у наданих матеріалах не можуть доводитись, в розумінні положень КПК України, в порядку встановлення винуватості або невинуватості особи щодо якої вирішується питання про застосування запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу слідчий суддя враховує не тільки положення КПК України, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування підозрюваної від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

В той же час слід зазначити, що під час розгляду клопотання прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а тому наявні підстави для застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

У ч. 2 ст. 177 КПК України зазначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

У відповідності до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 , дані про її особу та матеріальний стан, її процесуальну поведінку під час досудового розслідування, слідчий суддя вважає доцільним визначити заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, яка буде співмірною з існуючими в кримінальному провадженні ризиками та в разі її внесення зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та виконання нею обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, зобов`язавши підозрювану прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 131, 132, 176, 177, 178, 179, 194, 205, 309, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн., зобов`язавши підозрювану прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУДСАУ в м. Києві:

р/р НОМЕР_1 ;

МФО (код банку) 820172;

ЄДРПОУ банку: 26268059;

Банк одержувача: Державна казначейська служба України, м. Київ.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі, але не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона перебуває (с. Гатне Київська обл.), без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні, визначеними слідчим та/або прокурором;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, крім паспорта громадянина України.

Строк дії обов`язків, покладених судом визначити в межах строку досудового розслідування, а саме до 18.12.2024 включно.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі невнесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, не явки за викликом слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомлення про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленого законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала, може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1