Провадження № 1-кс/202/6514/2024
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м.ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

20 вересня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 10.07.2024 за №0000327, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 10.07.2024 за №0000327, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській областіперебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000327 10.07.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 369 КК України.

19.09.2024 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

19.09.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 08.07.2024; рапортом старшого слідчого СВ ВП №6 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 від 02.07.2024; протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_7 від 13.07.2024; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_7 від 13.07.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 13.07.2024; протокол огляду від 13.07.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 05.08.2024; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_8 від 08.08.2024; протокол огляду від 05.08.2024 мобільного телефону ОСОБА_8 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_9 від 23.08.2024; протокол огляду від 23.08.2024 мобільного телефону ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 23.08.2024; рапортом від 13.09.2024; протоколом огляду від 23.08.2024 за участю ОСОБА_9 ; висновком експерта №СЕ-19/104-24/34776-НЗПРАП від 05.09.2024 за результатами проведеної судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів; протоколом огляду від 31.08.2024 за участю ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 31.08.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_10 від 31.08.2024; висновком експерта №СЕ-19/104-24/35413-НЗПРАП від 13.09.2024 за результатами проведеної судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів; протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину від 04.09.2024; протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо- відео контролю особи від 04.09.2024; протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо- відео контролю особи від 04.09.2024; протоколами обшуків від 19.09.2024 та іншими матеріалами кримінального провадження.

Прокурор указує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та вважає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб.

Прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити. Зазначав, що зважаючи на тяжкість, специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , дані про особу підозрюваного, є необхідним визначити поза межами розміру застави, визначеному п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме у такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, зупинення його злочинної діяльності.

Підозрюваний відмовився надавати пояснення щодо обставин викладених в повідомленні про підозру, заперечував щодо задоволення клопотання.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, просив обрати більш м`який запобіжний захід. Зазначав, що підозра є необґрунтованою та відсутні будь-які ризики, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Зазначав, що розмір застави є непомірним та необґрунтованим. У разі обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою просив суд визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Також звертав увагу слідчого судді на особу підозрюваного, який має міцні соціальні зв`язки.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши у судовому засіданні доводи прокурора, думку підозрюваного, захисника, слідчий суддя приходить до таких висновків.

У провадженні в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000327 10.07.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених за ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 369 КК України.

19.09.2024 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

19.09.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи недоведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованого кримінального правопорушення ОСОБА_4 підтверджується: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 08.07.2024; рапортом старшого слідчого СВ ВП №6 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 від 02.07.2024; протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_7 від 13.07.2024; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_7 від 13.07.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 13.07.2024; протокол огляду від 13.07.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 05.08.2024; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_8 від 08.08.2024; протокол огляду від 05.08.2024 мобільного телефону ОСОБА_8 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_9 від 23.08.2024; протокол огляду від 23.08.2024 мобільного телефону ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 23.08.2024; рапортом від 13.09.2024; протоколом огляду від 23.08.2024 за участю ОСОБА_9 ; висновком експерта №СЕ-19/104-24/34776-НЗПРАП від 05.09.2024 за результатами проведеної судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів; протоколом огляду від 31.08.2024 за участю ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 31.08.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_10 від 31.08.2024; висновком експерта №СЕ-19/104-24/35413-НЗПРАП від 13.09.2024 за результатами проведеної судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів; протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину від 04.09.2024; протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо- відео контролю особи від 04.09.2024; протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо- відео контролю особи від 04.09.2024; протоколами обшуків від 19.09.2024 та іншими матеріалами кримінального провадження.

При цьому, стороною захисту не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричасність підозрюваного ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, у вчиненні якого йому повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК, виходячи з наступного.

Ризик переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та/або суду існує та обумовлений тяжкістю ймовірного покарання та суворістю можливого вироку, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої.

Варто зазначити, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти. Отже важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, який інкримінується обвинуваченому.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Отже, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора, що наведені обставини свідчать про можливість підозрюваного ОСОБА_4 реалізувати ризик переховування від органів досудового розслідування та суду.

Слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 , ймовірно може сховати, знищити або спотворити, як безпосередньо так і через інших осіб, важливі для кримінального провадження речі та документи, які на цій стадії кримінального провадження ще не були одержані та належним чином зафіксовані органом досудового слідства. Тому, існування цього ризику слідчий суддя визнає спроможним.

Ризик впливу на свідків також існує як на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та дослідження їх судом.

Відповідний незаконний вплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, що вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях).

Ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 має можливість незаконно впливати на інших підозрюваних існує, оскільки досудове розслідування, протягом якого орган досудового розслідування має можливість зібрати докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, наразі не завершено.

Існування інших ризиків, передбачених ст.177 КПК України слідчим суддею не встановлено, у зв`язку із тим, що прокурором не доведено.

Виходячи з положень п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція ч. 3 ст. 369 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої.

Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 , раніше не судимий, має постійне місце проживання, в той же час зазначені обставини не можуть бути самодостатньою підставою для застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Крім встановлених ризиків, передбачених п. 1, п. 2, п. 3 ст. 177 КПК України, наявності обґрунтованої підозри, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує дані про особу ОСОБА_4 , обставини кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, та вважає, що застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім і не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

За таких обставин клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувавши до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 15.11.2024.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Разом з цим, ч. 5 ст. 182 КПК України надає можливість у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних відповідно.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» (п. 78, 820) ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого підозрюваного, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки та не є завідомо непомірним для підозрюваного.

У даному випадку слідчий суддя вважає, що застава ОСОБА_4 може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки має місце виключність випадку.

Отже, доводи захисника підозрюваного щодо необґрунтованості клопотання прокурора в частині визначення розміру застави через її занадто великий розмір, є непереконливими та безпідставними, оскільки враховуючи всі обставини вчинення кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_4 , роль підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, суспільний інтерес, початкову стадію досудового розслідування, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ст. 177 КПК України, застава у розмірі в розмірі в розмірі 340 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 1 029 520 (один мільйон двадцять дев`ять тисяч п`ятсот двадцять) грн., зможе забезпечити виконання покладених на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Застосовуючи щодо підозрюваного ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент до 15.11.2024 включно, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, визначені частиною 5 статті 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; утриматись від спілкування зі свідками ат іншими підозрюваними; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти у випадку внесення застави.

Отже, клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-199 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 10.07.2024 за №0000327, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 15.11.2024 включно.

Одночасно визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 340 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 1 029 520 (один мільйон двадцять дев`ять тисяч п`ятсот двадцять) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали до 15.11.2024 включно.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; утриматись від спілкування зі свідками ат іншими підозрюваними; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави до 15.11.2024 включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1