УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 , на підставі матеріалів досудового розслідування № 0000264, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.03.2024, про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, який має вищу освіту, не одружений, майстер з ремонту устаткування СП «Київські ТЕЦ», проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 114-1 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

З поданого клопотання вбачається, що в провадженні слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області знаходиться кримінальне провадження № 0000264 від 19.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

В обґрунтування поданого клопотання, слідчий зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що 19.03.2024, приблизно о 08 год. 30 хв., у громадянина України ОСОБА_4 , якому достовірно відомо про збройний напад російської федерації на Україну, з метою вчинення кримінальних правопорушень проти основ національної безпеки України та проти громадської безпеки, виник злочинний умисел на вчинення перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, шляхом фотографування та розповсюдження в соціальній мережі «Viber» місця розташування ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Також, встановлено, що 19.03.2024, близько 08 год. 30 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи в районні перехрестя вулиць Пухівська, Крайня та Мілеоративна в м. Києві, використовуючи власний мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 10», здійснив фотозйомку розташування блокпосту ІНФОРМАЦІЯ_2 , на якому знаходились військовослужбовці Збройних сил України та виконували завдання з оповіщення військовозобов`язаних для явки до ІНФОРМАЦІЯ_3 з метою уточнення облікових даних під час мобілізації.

Маючи доступ до мережі Інтернет, використовуючи власний мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 10», ОСОБА_4 за допомогою месседжеру «Viber» переслав у групу «ІНФОРМАЦІЯ_5» фотографії з місцем розташування блокпосту та військових, з дописом «На крайній всіх підряд і» та смайликом, що сповіщає радість.

Військовослужбовці роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_2 знаходились на АДРЕСА_2 (Деснянський район) відповідно до наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 «Про проведення заходів оповіщення військовозобов`язаних на 19.03.2024» № 166 від 18.03.2024 та проводили вказані заходи оповіщення.

Згідно висновку експерта ІСТЕ СБУ № 184/2-186/2 від 20.09.2024 фото блокпосту ІНФОРМАЦІЯ_3 , який по месседжеру «Viber» відправлений у групу «ІНФОРМАЦІЯ_5» і підписаний «На крайній всіх підряд і», створено на мобільному телефоні «Xiaomi Redmi 10», серійний номер НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 . По вказаному фото «IMG_2024319_082632.jpg» та допису «На крайній всіх підряд і», які поширювались в чаті та групі месседжеру «Viber», в якій зареєстрований ОСОБА_4 , можливо ідентифікувати на місцевості розташування військовослужбовців Збройних Сил України.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, тобто у перешкоджанні законній діяльності Збройних сил України та інших військових формувань в особливий період.

Як зазначив слідчий, вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.

30.09.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з домашнім арештом, останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення покарання; може незаконно впливати на свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин; може вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, посилаючись на викладені у ньому обставини.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, та просив застосувати більш м`який запобіжний захід, оскільки має роботу з ненормованим графіком, пов`язану з усуненням аварій тепломереж.

Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши клопотання та докази, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваній у виді домашнього арешту, слідчий суддя приходить до такого висновку.

У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Встановлено, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000264 від 19.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

30 вересня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 114-1 КК України.

Зазначені обставини підтверджується Витягом з кримінального правопорушення № 0000264 від 19.03.2024.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

На обґрунтування пред`явленої ОСОБА_4 підозри, до клопотання додані зібрані під час досудового розслідування докази та інші матеріалами кримінального провадження, які обґрунтовано свідчать про причетність підозрюваного ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, яке розслідується.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_4 підозрюється, фактичні обставини справи, встановлені станом на день розгляду клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність застосування до нього запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, який може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Суд погоджується з прокурором щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, на запобігання яких покликані запобіжні заходи, а саме: можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду; можливість незаконного впливу на свідків та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Проте суд не може погодитись із тим, що для даного випадку необхідним є застосування такого виду запобіжного заходу як домашній арешт, оскільки більш м`який запобіжний захід, такий як особисте зобов`язання, з покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків, цілком зможе запобігти встановленим ризикам.

Надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме: наявність обґрунтованої підозри, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, майновий стан підозрюваного, його соціальні зв`язки, місце роботи, пов`язане з ліквідацією аварій тепломереж, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Враховуючи наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, особу підозрюваного, який раніше не судимий, його вік, ставлення до вчиненого, майновий та сімейний стан, слідчий суддя вважає необхідним застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання та зобов`язати його прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою, не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон, та інші документи, які дають право виїзду з України та в`їзд в Україну.

Вказаний запобіжний захід повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та забезпечити, у подальшому, належну його процесуальну поведінку у даному провадженні.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 179, 181, 184, 193-194, 196, 197, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУСБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон, та інші документи, які дають право виїзду з України та в`їзд в Україну.

Строк дії даної ухвали визначити в межах строку досудового розслідування, до 30 листопада 2024 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчий відділ СУ ГУСБУ у м. Києві та Київській області.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1