Провадження № 1-кс/752/9433/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суд міста Києва ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання представника власника майна ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0005796.

Клопотання обґрунтовано тим, щоОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 .

З Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна стало відомо про наявність державної реєстрації обтяження у вигляді накладення арешту на нерухоме майно, якою є вищевказана квартира.

В подальшому, ОСОБА_2 стало відомо, що 21.09.2015 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_4 було розглянуто та задоволено клопотання слідчого СВ Голосіївського РУ ГУМВС України в м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором прокуратури Голосіївського району м. Києва ОСОБА_6 про накладення арешту, про що була постановлена відповідна ухвала.

Клопотання слідчого було обґрунтоване тим, що слідчим СВ Голосіївського РУ ГУ МВС у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке внесене 16.07.2014 у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0005796 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Зокрема, в ході досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_7 , зловживаючи довірою ОСОБА_2 , заволоділа його нерухомим майном, що і стало підставою для постановлення Голосіївським районним судом м. Києва ухвали від 21.09.2015 про накладення арешту на зазначене в клопотанні нерухоме майно, в тому числі на квартиру за АДРЕСА_1 . Заявник не був присутнім при розгляді питання Голосіївським районним судом міста Києва про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , підстави та будь-які інші відомості щодо обставин накладення арешту на нерухоме майно в межах справи №752/15531/15-к останньому невідомі.

Право власності на квартиру АДРЕСА_1 та перебуває під арештом у справі, що розглядається, відновлено рішеннями судів всіх інстанцій при розгляді цивільної справи №761/36366/19-ц за позовом ОСОБА_8 до ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , за участю третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог - ОСОБА_7 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_11 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_12 , Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання договору дарування квартири від 13.11.2008 недійсним, скасування реєстрового запису про державну реєстрацію, скасування рішень про державну реєстрацію прав, визнання права власності

Зазначає, що у зв`язку із набуттям законної сили постанови Київського апеляційного суду від 12.06.2024 у цивільній справі №761/36366/19-ц та, відповідно, відновленні права власності заявника на майно, необхідність в подальшому застосуванні в рамках кримінального провадження в Єдиному реєстрі досудових розслідувань №0005796 таких заходів як накладання арешту на квартиру АДРЕСА_1 відпала.

На підставі викладеного, проситьпостановити ухвалу, якою вжиті ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 21.09.2015 в рамках кримінального провадження в Єдиному реєстрі досудових розслідувань №0005796 заходи у вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 скасувати .

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

В силу ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна або його представника, якщо ним, зокрема, доведено, що у подальшому застосування цього заходу відпала потреба або він накладений необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не долучено ухвалу слідчого судді про накладення арешту.

Зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання та його розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, оскільки слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, чи накладався арешт на вилучене майно, підстави накладення арешту, право заявника бути суб`єктом звернення з таким клопотанням, як і те, що відпала потреба у застосуванні арешті.

Слідчий суддя звертає увагу, що не оцінивши ухвалу про накладення арешту та доказів того, не можна зробити висновок, за яких обставин та з яких підстав слідчим суддею прийнято рішення про арешт майна, чим слідчий/прокурор та слідчий суддя обґрунтували таку необхідність, з яких даних виходили, та чи на сьогодні відпала потреба у застосуванні цього заходу.

При цьому відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

За правилами ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відтак, клопотання представника власника майна ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна - підлягає поверненню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 7, 9, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання представника власника майна ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути заявнику.

Роз`яснити особі, яка подала клопотання, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1