Справа № 461/7666/24
Провадження № 1-кс/461/7370/24
УХВАЛА

Іменем України

02.12.2024 слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові клопотання ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 25.09.2024на мобільний телефон чорного кольору марки «Samsung Galaxy S22 Ultra» моделі «SM S908B/DS» IMEI НОМЕР_1 ; IMEI 2 НОМЕР_2 , номер сім-карти оператора мобільного зв`язку «Київстар» (зі слів) НОМЕР_3 , та «Лайф» (зі слів) НОМЕР_4 , в частині користування та просить повернути такий ОСОБА_6 .

Свої вимоги обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 25.09.2024 (справа №461/7806/24, провадження 1-кс/461/5821/24) накладено арешт на речі та документи, які були вилучені 24.09.2024 в ході проведеного обшуку службового кабінету АДРЕСА_1 , зокрема на мобільний телефон чорного кольору марки «Samsung Galaxy S22 Ultra» моделі «SM S908B/DS» IMEI НОМЕР_1 ; IMEI 2 НОМЕР_2 , номер сім-карти оператора мобільного зв`язку «Київстар» (зі слів) НОМЕР_3 , та «Лайф» (зі слів) НОМЕР_4 , який належить на праві власності ОСОБА_6 . ОСОБА_5 стверджує, що досудове розслідування даного кримінального провадження завершено, необхідні слідчі дії проведені, відтак відпала подальша потреба у арешті мобільного телефону, що належить підозрюваній. Просить клопотання задоволити.

ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, однак подав клопотання, у якому просив слідчого суддю у разі відсутності заперечень щодо скасування арешту чи неявки слідчого та прокурора, проводити розгляд справи без його участі та участі підозрюваної ОСОБА_6 , а в іншому випадку просив відкласти розгляд справи.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні щодо скасування арешту мобільного телефону заперечили та повідомили, що мобільний телефон підозрюваної ОСОБА_6 є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, відтак передача його власнику може привезти до втрати такого.

Розглянувши клопотання захисника підозрюваної про відкладення розгляду справи у разі наявності заперечень щодо скасування арешту, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволені такого, оскільки останній не надав доказів його зайнятості в іншому судовому засіданні, відтак не довів поважності причин його неявки до суду.

Заслухавши пояснення слідчого та прокурора, дослідивши матеріали клопотання та надані докази, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні даного клопотання необхідно відмовити, з наступних підстав.

Відповідно до приписів статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною другою вказаної статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Згідно ч.2 ст.100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч.2 ст.174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про чає та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Підставами для скасування заходу забезпечення кримінального провадження є такі обставини, що не перевірено та не встановлено наявності належних підстав для арешту майна; відсутні достатні докази, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; не встановлено розмір шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірності обмеження права власності; невідповідність клопотання слідчого вимогам ст.171 КПК України; розгляд клопотання слідчого про арешт майна за відсутності власника майна; накладення арешту на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Згідно абз.3 п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Слідчим управлінням ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000169 від 30.07.2024, за фактом вимагання неправомірної вимоги для себе за вплив на прийняття рішення особою,уповноваженою на виконання функцій держави, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

Органом досудового розслідування встановлено, що адвокат ОСОБА_6 , яка здійснює свою професійну діяльність за адресою: АДРЕСА_2 , налагодила протиправний механізм вимагання та отримання грошових коштів у якості неправомірної вигоди від громадянина України призовного віку за виготовлення документів та вплив на суддів Дрогобицького міськрайонного суду щодо прийняття позитивного рішення про визначення місця проживання неповнолітньої дитини за батьком, що створюють підстави для отримання вказаною особою відстрочки від призову на військову службу та мобілізації.

24.09.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру в одержанні неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднаному з вимаганням такої вигоди, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 25.09.2024 в рамках кримінального провадження №0000169, накладено арешт на речі та документи, які були вилучені 24.09.2024 в ході проведеного обшуку службового кабінету №3, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , зокрема на мобільний телефон чорного кольору марки «Samsung Galaxy S22 Ultra» моделі «SM S908B/DS» IMEI НОМЕР_1 ; IMEI 2 НОМЕР_2 , номер сім-карти оператора мобільного зв`язку «Київстар» (зі слів) НОМЕР_3 , та «Лайф» (зі слів) НОМЕР_4 .

Окрім того, з ухвали слідчого судді вбачається, що вилучений в ході проведення обшуку мобільний телефон, постановою слідчого визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Також, слідчим суддею встановлено, що станом на день розгляду клопотання, стороні захисту надано доступ до матеріалів досудового розслідування.

З урахуванням викладеного, оскільки мобільний телефон підозрюваної ОСОБА_6 є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, такий може бути досліджений судом в ході розгляду справи, тому потреба в арешті на вказане майно не відпала. Відтак, з метою забезпечення недопущення втрати речового доказу, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про скасування арешту не підлягає до задоволення та є таким, яке подане передчасно.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 170-174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду виготовлено 05.12.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1