Провадження № 1-кс/202/7081/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, та додані до клопотання матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.09.2023 за № 0000937 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання, в якому слідчий просить накласти арешт на майно, вилучене 16.10.2024 року під час проведення обшуку, а саме на мобільний телефон Xiaomi Redmi 4, з корпусом золотистого кольору, з двома сім-картками операторів «Vodafone» та «Київстар», з обов`язковим позбавленням права власників, користувачів на відчуження, розпорядження та користування.

Клопотання вмотивовано тим, що слідчими відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000937, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 05.09.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Процесуальне керівництво за додержанням законів на досудовому розслідуванні у формі процесуального керівництва забезпечується Дніпропетровською обласною прокуратурою.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 06.08.2023 по теперішній час, діючи умисно, шляхом обману, під час надання телефонних консультацій під виглядом співробітників АЗС, та осіб, які внаслідок введення воєнного стану в Україні, змушені продати свого домашнього улюбленця, переконання потерпілих у наявності необхідних особам товарів та можливості їх придбання за привабливими для осіб цінами за умови повної передплати за товар, проведення імітування процедури підтвердження замовлення, надання їм реквізитів поточних банківських рахунків з метою отримання грошових коштів під виглядом оплати за товар таким чином заволоділи грошовими коштами громадян України.

16.10.2024 у порядку ст. ст. 276-278 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оголошено про підозру шляхом вручення відповідного повідомлення у спосіб передбачений КПК України, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Під час здійснення досудового розслідування, було встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 при вчиненні злочинів проти власності в умовах Державної установи «Солонянська виправна колонія № 21» користувався мобільним телефоном Xiaomi Redmi -4.

25.04.2024 року близько 13 год. 15 хв. під час обходу житлової зони співробітниками ДУ «Солонянська виправна колонія № 21» на першому поверсі клубу установи, був затриманий засуджений ОСОБА_5 , у якого під час неповного обшуку у кишені штанів було виявлено ключ від молитовної кімнати, яка знаходиться на другому поверсі клубу установи. Після чого співробітниками установи в присутності засудженого ОСОБА_5 було відчинено та проведено огляд молитовної кімнати.

В ході проведеного огляду на книжковій полиці вилучено мобільний телефон Xiaomi Redmi -4 з двома сім-картками операторів «Vodafone» та «Київстар».

16.10.2024 був здійснений огляд даного мобільного телефону, яким користувався ОСОБА_5 у ДУ «Солонянська виправна колонія № 21», в ході якого мобільний телефон Xiaomi Redmi -4, з корпусом золотистого кольору, з двома сім-картками операторів «Vodafone» та «Київстар» було вилучено до СУ ГУНП в Дніпропетровській області.

16.10.2024 було винесено постанову про визначення речовим доказом вищезазначеного вилученого майна.

Слідчий вказує, що наразі виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, з метою забезпечення збереження речових доказів, у зв`язку з чим слідчий звернувся до слідчого з даним клопотанням.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду клопотання був повідомлений належним чином.

Представник власника майна в судове засідання з`явився, про день, час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи положення ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає доцільним здійснити розгляд клопотання за відсутності учасників.

На підставі викладеного, у зв`язку із неприбуттям учасників судового розгляду аудіо-, відео фіксація судового засідання не здійснювалась.

Вивчивши клопотання, дослідивши надані слідчим матеріали кримінального провадження, суд виходить з наступного.

Так, в судовому засіданні встановлено, що органом досудового розслідування здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.09.2023 за № 0000937 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Відповідно до протоколу огляду 16.10.2024 було проведено огляд у ДУ «Солонянська виправна колонія № 21», де відбуває покарання ОСОБА_5 , за результатами якого було вилучено мобільний телефон Xiaomi Redmi -4, з корпусом золотистого кольору, з двома сім-картками операторів «Vodafone» та «Київстар».

Постановою слідчого від 16.10.2024 вищевказане майно було визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Як встановлено слідчим суддею, вищевказане майно було вилучене під час обшуку 16.10.2024 року. Клопотання про арешт тимчасово вилученого майна було направлено до суду 17.10.2024 року, тобто в межах строку, передбаченого ч.ч.3, 5 ст. 171 КПК України.

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що слідчий просить арештувати майно з метою забезпечення збереження речових доказів, в порядку, визначеному п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Разом з тим, зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України слідує, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, зазначеним у ст. 98 КПК України, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

На думку слідчого судді, слідчим доведено, що вилучене під час обшуку майномає доказове значення у даному кримінальному провадженні, зберегло на собі сліди кримінального правопорушення і може бути використано як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На думку слідчого судді, органом досудового розслідування доведено, що незастосування в даному випадку арешту вказаного речового доказу може призвести до його приховування, пошкодження, знищення, перетворення, оскільки відомості, які будуть встановлені під час проведення експертних досліджень можуть підтвердити або спростувати вину особи, яка причетна до вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що накладення арешту, наразі, на зазначене майно буде відповідати тим завданням кримінального провадження під час проведення досудового розслідування, а отже відповідатимуть вимогам ст. 2, 98, 170 КПК України.

На даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення чи відчуження майна, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити спосіб виконання даної ухвали, в порядку затвердженому постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104 із змінами та доповненнями.

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, а отже після усунення обставин, які були підставою для накладення арешту, зокрема проведення експертизи, власник майна має право звернутися до суду з клопотанням про скасування арешту майна, чи надати докази належності вказаного майна іншим особам тощо, що буде оцінено вже під час іншої процедури, передбаченої законом, задля можливості визначення, можливо, іншого менш обтяжливого способу забезпечення доказів чи визначеного способу арешту майна.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 167-168, 170-173, 175, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 16.10.2024 під час проведення огляду ДУ «Солонянська виправна колонія № 21», де відбуває покарання ОСОБА_5 , а саме на мобільний телефон Xiaomi Redmi 4, з корпусом золотистого кольору, з двома сім-картками операторів «Vodafone» та «Київстар».

Заборонити володіння, користування, розпорядження вищевказаним майном, до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

Арештоване майно зберігати в кримінальному провадженні в порядку визначеному розділом «Зберігання речових доказів» Порядку зберігання речових доказів, затвердженого постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104 із змінами та доповненнями.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1