ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2024 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії:

головуючогоОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі прокурора підозрюваного (відеоконференція) захисника ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 листопада 2024 року, якою застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, стосовно

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Почаїв, Кременецького району, Тернопільської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, військовослужбовця за мобілізацією, у військовому званні солдат, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , військовозобов`язаний, учасником бойових дій чи інвалідом, не є, раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_10 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , посилаючись на те, що Четвертим слідчим відділом за процесуального керівництва Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону проводиться досудове слідство у кримінальному провадженні № 0000190 від 26.04.2023 за підозрою ОСОБА_7 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 листопада 2024 року клопотання слідчого задоволено та застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою у Держаній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 05 січня 2024 року включно.

Визначено розмір застави - 60 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 181 680 грн., в разі внесення якої, покладено на підозрюваного обов`язки.

Строк тримання під вартою вирішено рахувати з моменту затримання особи, тобто з 07 листопада 2024 року.

Не погоджуючись із рішення слідчого судді, захисник підозрюваного ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 листопада 2024 року скасувати в частині розміру визначеної застави, та зменшити розмір застави до 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з покладенням на нього обов`язків.

На обґрунтування своїх вимог захисник також зазначає, що розмір застави є занадто великим, оскільки ОСОБА_7 на даний час позбавлений можливості отримати відповідні документи від військових з`єднань для подальшого проходження ним військової служби. Зазначає, що застава повинна бути такою, щоб особа мала спроможність її сплатити, а слідчим суддею не враховано, що ОСОБА_7 не перебуває у трудових відносинах та не має постійного джерела доходів, що унеможливлює його або інших осіб з числа близьких родичів сплатити заставу в розмірі визначеному в оскаржуваній ухвалі слідчого судді.

Захисник підтримав апеляційну скаргу із зазначених в ній підстав, просив зменшити розмір застави, визначений слідчим суддею в якості альтернативного запобіжного заходу.

Прокурор не визнав апеляційних вимог, вважав ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою, зазначивши, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, на які вказує слідчий в клопотанні.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників судового розгляду, ознайомившись з судовим матеріалом та обговоривши доводи апеляційної скарги в її межах, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно зі статтею 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

З положень частини 1 статті 194 КПК України вбачається, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити перелічені вище дії.

В апеляційній скарзі захисник не оскаржує наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого кримінального правопорушення. Оскаржує ухвалу в частині визначення розміру застави та просить постановити нову ухвалу, якою визначити заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Згідно з частиною 3 статті 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до вимог частини 8 статті 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402 - 405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Ухвалюючи рішення про задоволення клопотання слідчого щодо застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя врахував обставини, визначені у ст. 176-178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним даного правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, та виснував, що досудовим розслідуванням доведена наявність як обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 407 КК України, так і ризиків, передбачених статтею 177 КПК Кодексу, які виправдовують застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Водночас застосування більш м`якого запобіжного заходу не запобігатиме виникненню встановлених слідчим суддею ризиків, а також суперечить вимогам частини 8 статті 176 КПК України.

Таким чином, під час апеляційного розгляду встановлено, що рішення слідчим суддею ухвалено з дотриманням вимог національного законодавства та з урахуванням практики ЄСПЛ, тому колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді щодо наявності передбачених законом підстав для обрання стосовно ОСОБА_7 найсуворішого запобіжного заходу.

Стосовно доводів апеляційної скарги про ненадання слідчим суддею об`єктивної оцінки майновому стану підозрюваного та визначення розміру застави, який не зможе сплатити останній, слід зазначити наступне.

На підставі вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Зі змісту абзацу 3 частини 4 статті 183 КПК України вбачається, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Разом з тим, слідчий суддя враховуючи дискрецію повноважень слідчого судді у вирішенні питання про можливість визначення розміру застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого ст. 407 КК України, визначив розмір застави при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою у розмірі 60 прожиткових мінімумів доходів громадян.

При цьому, аналізуючи матеріали клопотання, суд апеляційної інстанції приходить до переконання про те, що ОСОБА_7 слід зменшити розмір застави, з огляду на дані стосовно підозрюваного, який має постійне місце проживання, відомості про його бойову участь у контрнаступальних операціях на території Харківської області, частково визнає вину у скоєному і бажає продовжувати військову службу.

Розмір застави, згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України, визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

На переконання суду апеляційної інстанції визначений слідчим суддею розмір застави є занадто непомірним для підозрюваного ОСОБА_7 .

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що клопотання слідчого про обрання тримання під вартою ОСОБА_7 підлягає до часткового задоволення, а ухвала слідчого судді зміні в частині визначення застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів доходів громадян, адже такий розмір є помірним для останнього, співвідноситься з оголошеною підозрою, спроможний забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та надати йому можливість скористатись правом на альтернативний запобіжний захід, не пов`язаний з тримання під вартою.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Сонівського районного суду м. Черкаси від 08 листопада 2024 року про застосування відносно ОСОБА_7 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою змінити в частині розміру визначеної слідчим суддею застави, зменшивши її розмір до 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560,00 грн.

В решті ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: