Провадження № 1-кс/185/1423/24
03 грудня 2024 року м.Павлоград
Відповідно до матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, молодший сержант ОСОБА_5 будучи військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період, 06 жовтня 2024 року близько 20 год. 00 хв., перебуваючи в кухонній кімнаті квартири АДРЕСА_2 , разом з молодшим лейтенантом ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , під час вживання алкогольних напоїв в ході словесного конфлікту який виник на ґрунті особистих неприязних відносин між сторонами, ОСОБА_7 пішов до спальної кімнати вищезазначеної квартири, взяв пістолет, повернувся до кухні та здійснив постріл в бік ОСОБА_8 влучивши в стіну. Так, ОСОБА_8 з метою збереження свого життя взяла зі столу до рук розкладний ніж, в цей час ОСОБА_5 взяв до рук табурет та наніс один удар в область голови ОСОБА_8 в результаті чого остання впала на підлогу, де в подальшому ОСОБА_7 вихватив з рук ОСОБА_8 розкладний ніж та тримаючи його в правій руці наніс останній не менше тринадцяти ударів ножем в область шиї та грудної клітини ОСОБА_8 . Своїми умисними діями ОСОБА_5 та ОСОБА_7 спричинили ОСОБА_8 тілесні ушкодження у вигляді вдавленого перелому кісток черепа, множинні проникаючі колото-різані рани шиї зліва з пошкодженням органокомплексу шиї, поверхневих та глибоких вен і судин шиї, проникаюче колото-різане поранення грудної клітини зліва з ушкодженням легені, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя у момент спричинення від яких ОСОБА_8 померла на місці вчинення кримінального правопорушення. Після чого, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , діючи умисно, за попередньою змовою, з метою приховування слідів злочину вивезли тіло ОСОБА_8 до лісосмуги поблизу будинку АДРЕСА_3 , де в подальшому ОСОБА_5 облив легкозаймистою речовиною одяг та труп ОСОБА_8 , та підпалив труп останньої. Переконавшись, що труп ОСОБА_8 горить та пожежа буде продовжуватись, таким чином знищить усі сліди вчинення злочину, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 переконавшись у доведенні свого спільного злочинного умислу направленого на умисне вбивство ОСОБА_8 втекли з місця події.
09.10.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.Підозра повністю обґрунтована та підтверджується доданими до клопотання копіями письмових доказів.
Під час проведення досудового розслідування встановлено ряд наявних ризиків, передбачених п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Зазначені ризики існували на день застосування запобіжного заходу та продовжують існувати й на теперішній час.
10.10.2024 слідчим суддею Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області було задоволено клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про застосування до
підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 06 грудня 2024 року до 16:00 год.
На даний час досудове розслідування триває, здійснено частину слідчих дій, призначено ряд експертиз, які на даний час ще не виконані, тому сторона обвинувачення просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваного в межах строку досудового розслідування.
Слідчий та прокурор у судовому засіданні підтримали клопотання, просили його задовольнити.
Підозрюваний в судовому засіданні погодився з клопотанням.
Захисник в судовому засіданні поклався на розсуд суду, вважає, що заявлені ризики вже перестали існувати.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання, встановлене наступне.
Відповідно до ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Як вбачається зі ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, продовження строку тримання під вартою містяться і в положеннях ст.177, 178, 183, 199 КПК України.
З матеріалів клопотання вбачається, що 09.10.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.
Слідчий суддя враховує, що встановлення всіх обставин кримінального провадження, доведення факту вчинення злочину та відповідна правова кваліфікація є метою досудового розслідування.
Крім цього, стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Враховуючи наявні у матеріалах клопотання та досліджені в судовому засіданні докази, в їх сукупності, слідчий суддя вважає, що на даний час є достатні підстави вважати підозру обґрунтованою, так як на даний час існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йде мова - підозрюваний, міг вчинити дане кримінальне правопорушення, та дана інформація не спростована іншими доказами.
10.10.2024 слідчим суддею Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області було задоволено клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про застосування до
підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 06 грудня 2024 року до 16:00 год.
Строк досудового розслідування продовжений до 09.01.2025 включно, натомість строк запобіжного заходу спливає 06.12.2024, проте на даний час по вищезазначеному кримінальному проваджені призначено ряд експертиз, які на даний час ще не виконані. Також для всебічного об`єктивного досудового розслідування та його завершення необхідно виконати ряд слідчих та процесуальних дій відповідно до КПК України.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному був обраний з метою запобігання ризикам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні.
Ухвалою слідчого судді від 10.10.2024 встановлено наявність зазначених ризиків, наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 даного кримінального правопорушення, які підтверджені доказами копіями матеріалів досудового розслідування, доданими до даного клопотання.
При вирішенні питання про продовження строку дії ухвали про тримання підозрюваного під вартою, окрім зазначеного та тяжкості покарання, яке загрожує підозрюваному, у разі визнання його винним, слідчий суддя враховує особу підозрюваного, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя підозрюваного, його зв`язки з суспільством.
Заявлені стороною обвинувачення та встановлені ухвалою слідчого судді від 10.10.2024 ризики, передбачені ст.177 КПК України, з урахуванням стадії досудового розслідування, на даний час не зменшились та не перестали існувати.
Тому вищезазначені ризики на даному етапі досудового розслідування виправдовують тримання особи під вартою, а наведені вище обставини перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії ухвали про тримання підозрюваного під вартою.
За таких обставин слідчий суддя вважає що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, які підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.
Строк тримання під вартою визначається з урахуванням вимог ст. 197 КПК України та строків проведення досудового розслідування.
Отже, на підставі вищевикладеного слідчий суддя дійшов висновку, про те, що клопотання підлягає задоволенню, а строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повинен бути продовжений в межах строку досудового розслідування до 09.01.2025 включно.
У відповідності до положень ч.4 ст.183 КПК України розмір застави не визначається.
Керуючись ст. 176-178,186,193-194,196,197,199,201,205,309,372,395 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Строк дії ухвали до 09 січня 2025 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1