Провадження №1-кс/369/2519/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.08.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

перекладача ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу ВП №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_7 , про продовження строку тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000015 від 16.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання слідчого слідчого відділу ВП №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_7 , про продовження строку тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000015 від 16.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Свої вимоги мотивує тим, що у провадженні слідчого відділення ВП № 5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000015 від 16.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що 15.06.2024 до відділення поліції № 5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від працівника охорони ТОВ «Прага Авто» про те, що 15.06.2024 близько 23 год. за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин ОСОБА_6 здійснив незаконне заволодіння транспортним засобом.

16.06.2024 слідчим СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Також, 16.06.2024 з додержанням порядку та строків, встановлених ст.ст. 276-278 КПК України, у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, повідомлено про підозру ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2

08.08.2024 постановою слідчого змінено правову кваліфікацію кримінального правопорушення з ч. 2 ст. 289 на ч. 3 ст. 289 КК України та ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за який передбачена ч. 3 ст. 289 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , будучи 13.06.2019 засудженим вироком Шевченківського районного суду міста Києва за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, маючи у відповідності до ст. 89 КК України не зняту та не погашену судимість, на шлях виправлення та перевиховання не став і повторно вчинив новий умисний злочин проти власності.

Так, ОСОБА_6 , 15.06.2024, близько 23 год. 02 хв., перебуваючи поблизу території автосалону «Прага Авто», що розташований за адресою: Київська область, Бучанський район, с. Софіївська Борщагівка, вул. Велика Кільцева, 4, де побачив автомобіль марки «SKODA», моделі «OCTAVIA A8», 2023 року випуску, д.н.з НОМЕР_1 , та в цей час у нього виник прямий умисел та мета на незаконне заволодіння вищевказаним транспортним засобом.

Реалізовуючи свій умисел, спрямований на незаконне заволодіння транспортним засобом, вартість якого у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, ОСОБА_6 , переконавшись, що за його неправомірними діями ніхто не спостерігає, а поряд відсутні сторонні особи та власник транспортного засобу, діючи з корисливою метою, умисно, повторно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи всупереч волі власника транспортного засобу, пройшов на територію стоянки автосалону «Прага Авто», підійшов до транспортного засобу марки «SKODA», моделі «OCTAVIA A8», об`ємом двигуна НОМЕР_2 , 2023 року випуску, д.н.з НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_3 , сірого кольору, власником якого являється підприємство з іноземними інвестиціями «ВІП-РЕНТ» (). В подальшому ОСОБА_6 відкрив водійські дверцята, які не були зачинені, проник у салон автомобіля та сів за кермо, та за допомогою наявного в автомобілі ключа запалювання привів у дію його двигун, тобто завів автомобіль.

Після цього, ОСОБА_6 розпочав рух на вищевказаному транспортному засобі, покинувши територію стоянки автосалону «Прага Авто», тим самим незаконно заволодів транспортним засобом, чим завдав підприємству з іноземними інвестиціями «ВІП-РЕНТ» (Код ) майнової шкоди на суму яка перевищує двісті п`ятдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а саме 811 103, 73 грн.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, тобто у незаконному заволодінні транспортним засобом, вартість якого у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, вчиненому повторно.

У вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець села Озерище Мінського району Республіки Білорусь, білорус, громадянин Республіки Білорусь, із середньою освітою, неодружений, офіційно не працевлаштований, проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий 13.06.2019 вироком Шевченківського районного суду міста Києва за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 5 років, крім того засуджений 27.10.2023 вироком Богунського районного суду міста Житомира за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 391 КК України, та на підставі ст. 71 КК України визначено остаточне покарання у вигляді позбавлення волі строком на 1 рік, 6 місяців, 14 днів, звільнений 16.02.2024 по відбуттю строку покарання

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, ч. 3 ст. 289 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України за ступенем тяжкості є особливо тяжким злочином та за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 8 до 12 років позбавленням волі.

18.06.2024 ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області відносно підозрюваного ОСОБА_6 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» до 14.08.2024 включно.

Так, за дорученням прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області слідчим у кримінальному провадженні підозрюваного ОСОБА_6 08.08.2024 було повідомлено про завершення досудового розслідування та можливість підозрюваного ОСОБА_6 ознайомитися з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України.

Так, строк дії запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_6 визначено до 14.08.2024, однак об`єктивно ознайомитися з матеріалами досудового розслідування та скерувати обвинувальний акт до закінчення дії запобіжного заходу, не можливо у зв`язку зі складністю кримінального провадження.

Крім того, наявні ризики, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, дають підстави для продовження дії запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 на час ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та скерування обвинувального акту до суду.

Так, ризик переховування ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що в ході здійснення досудового розслідування не встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 має постійне місце роботи та засоби для існування, а також має на утриманні непрацездатних членів сім`ї та/або неповнолітніх/малолітніх дітей. Тому орган досудового розслідування наразі вважає, що є підстави вважати, що ОСОБА_6 буде переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки не має таких міцних зв`язків за місцем тимчасового перебування/проживання, які б унеможливили його переховування від органу досудового розслідування та суду.

Водночас, стороною обвинувачення не встановлено стримуючих факторів, які б свідчили, що підозрюваним не будуть вживатися перешкоди для запобігання відправлення правосуддя у спосіб неявки в судове засідання. Враховуючи ці обставини і тяжкість вчинених ним кримінальних правопорушень, існує реальний ризик переховування підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Ризики передбачений п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, який вказує, що підозрюваний може:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_6 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що останній будучи 13.06.2019 засудженим вироком Шевченківського районного суду міста Києва за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, маючи у відповідності до ст. 89 КК України не зняту та не погашену судимість, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину покарання за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 8 до 12 років, у зв`язку з чим, усвідомлюючи невідворотність реального покарання, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності за злочин (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Враховуючи викладене, орган досудового розслідування вважає за необхідне продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 на час ознайомлення його з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримала, просила суд продовжити строк тримання під вартою.

У судовому засіданні підозрюваний та захисник заперечували щодо задоволення клопотання, просили суд обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, додані до нього документи, заслухавши думку учасників процесу, дійшов наступного висновку.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_6 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи у продовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтовано гарантіями явки до суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В даному випадку, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, ч. 3 ст. 289 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України за ступенем тяжкості є особливо тяжким злочином та за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 8 до 12 років позбавленням волі.

Слідчий суддя вважає обґрунтованим посилання слідчого та прокурора на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема, підозрюваний може:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні;

Оцінюючи вищезазначені ризики з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити наступне, що підозрюваний не одружений, малолітніх дітей на утриманні немає, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_6 може впливати на потерпілого та свідків, інших осіб у кримінальному провадженні, даний ризик є обґрунтованим тим, що підозрюваний розуміючи тяжкість скоєного ним злочину та невідворотність покарання може своїми діями намагатися впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні з метою надання неправдивих показів.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Відповідно до статті 199 КПК України порядок продовження строку тримання під вартою.

1. Клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

2. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

3. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

4. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

5. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Загальне положення щодо розумних строків у таких випадках викладено у правовій позиції ЄСПЛ в рішенні у справі "Харченко проти України", згідно з якою "розумність строку тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно. Вона має оцінюватися в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів, переконливості аргументів заявника, викладених у його клопотанні про звільнення. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).

Тому суд у разі задоволення клопотання про продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має чітко зазначити в судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч.1 ст. 177 КПК. Обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише наведенням переліку законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 у справі «Харченко проти України»), а тривале тримання під вартою без визначення в рішенні суду відповідних підстав визнається несумісним з принципом захисту від свавілля, закріпленим в п. 1 ст. 5 цієї конвенції (рішення ЄСПЛ від 27.11.2008 у справі «Соловей і Зозуля проти України»).

Слідчим суддею під час судового розгляду клопотання про продовження строку запобіжного заходу, відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України встановлено, що ризики, які виправдовують обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 не зменшились. Тобто підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

За таких обставин клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону «Про держбюджет» на 2024 рік розмір прожиткового мінімуму на одну особу в розрахунку на місяць планується в розмірі з 1 січня 2024 року - 2920 гривень.

Враховуючи викладене визначити розмір застави для ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі п`ятидесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 50 * 2920 гривень = 146 000 гривень (сто сорок шість тисяч) гривень 00 копійок.

Крім того, у разі внесення застави підозрюваним відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, вбачається необхідним покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього;

- не відлучається із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками;

- здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст.40, 131, 132, 177, 178, 181, 193, 194, 197, 206, 309 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю села Озерище, Мінського району, Республіки Білорусь, громадянина Республіки Білорусь, не працюючого, раніше судимого, застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України до 12.09.2024 року включно, але в межах строку досудового розслідування.

Одночасно визначити розмір застави для ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі п`ятидесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 50 * 2920 гривень = 146 000 гривень (сто сорок шість тисяч) гривень 00 копійок.

Отримувач ТУ ДСА України в Київській області, код отримувача (код ЄДРПОУ) 26268119, банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ, рахунок отримувача UA0018661.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінали документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на зазначений рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державна установа Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_6 , з-під варти, якщо відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання даного підозрюваного під вартою, та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Києво-Святошинського районного суду Київської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього;

- не відлучається із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками;

- здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 16.08.2024 року о 11:00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_8