Провадження № 1-кп/742/371/24
Єдиний унікальний № 742/3954/24
У Х В А Л А

іменем України

29 жовтня 2024 року м.Прилуки

Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретарів судових засідань ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Прилуки Чернігівської області матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000587 по обвинуваченню:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Прилуки Чернігівської області, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше неодноразово судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

установив:

В провадженні Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000587 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Згідно обвинувального акту ОСОБА_5 , маючи непогашені судимості за вчинення в тому числі майнових злочинів, належних для себе висновків не зробив, на шлях виправлення не став та вчинив новий тяжкий майновий злочин за таких обставин: 08 червня 2024 року близько обідньої пори, точного часу в ході досудового розслідування встановити не вдалося, в період дії на території України воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, та продовженого Указом Президента України від 06 травня 2024 року №271/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 10.05.2024 №3684-IX з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб, ОСОБА_5 , маючи прямий умисел, направлений на таємне заволодіння чужим майном (крадіжку), діючи повторно, в умовах воєнного стану, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи протиправність своїх дій, направлених на таємне викрадення чужого майна, скориставшись тим, що за його протиправними діями ніхто не спостерігає, та вони є таємними для оточуючих, керуючись корисливим мотивом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, правомірно перебуваючи у квартирі своєї знайомої ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_2 , таємно, шляхом вільного доступу, користуючись моментом, поки його ніхто не бачить, викрав зі столу в кухні належний потерпілій ОСОБА_7 мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 9A 2/32 Gb у справному робочому стані, без пошкоджень цілісності телефону, без гарнітури і зарядного пристрою, вартість якого згідно з висновком експерта від 26.06.2024 №712/24-24, становить 2353 грн. 20 коп.

Після чого, ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальної шкоди на вказану суму.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ч.4 ст.185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану.

У судовому засіданні прокурор заявила клопотання про закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_5 у зв`язку з декриміналізацією діяння відповідно до Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», що набув чинності 09.08.2024.

Обвинувачений та його захисник не заперечували проти задоволення такого клопотання.

Судом ОСОБА_5 було роз`яснено суть обвинувачення, підставу для закриття кримінального провадження відносно нього, право заперечувати проти закриття кримінального провадження, а також наслідки закриття провадження у справі.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 не заперечував проти закриття кримінального провадження відносно нього. Вказав, що розуміє свої права, усвідомлює, що закриття провадження з вказаних підстав не є реабілітуючими, йому зрозумілі наслідки закриття провадження.

Потерпіла у судове засідання не прибула, про час та місце слухання справи повідомлялась належним чином.

Заслухавши думку учасників судового розгляду та дослідивши матеріали провадження, суд дійшов наступного висновку.

09.08.2024 набув законної сили Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів».

Вказаним законом викладено нову редакцію статті 51 КУпАП, де частинами 1, 2 визначено, що дрібним викраденням чужого майна шляхом крадіжки є викрадення майна, вартість якого на момент вчинення правопорушення не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до пункту 5 підрозділу ХХ Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації злочинів або порушень, для яких сума неоподаткованого мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 ПКУ для відповідного року.

При цьому, підпунктом 169.1.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатної особи на 1 січня 2024 складає 3 028 грн 00 коп. Сума соціальної пільги у 2024 році становить 1 514 грн 00 коп. (3028 грн : 50% = 1 514 грн 00 коп.).

Це вказує, що для кваліфікації правопорушення адміністративного чи кримінального (не розмір штрафу як покарання) неоподатковуваний мінімум у 2024 року становить 1 514 грн 00 коп.

Отже, два неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в розумінні ст.51 КУпАП станом на 01.01.2024 складає 3028 грн 00 коп.

Таким чином, крадіжка майна вартістю до 3028 грн включно становить адміністративне правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 4 КК України кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння.

Згідно із правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 16.02.2021 по справі №345/3522/18, за загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 4 КК України, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК України раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності. Водночас у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Зазначений підхід закріплено також у частині першій статті 58 Конституції України, відповідно до якої закони та інші нормативно-правові акти, що пом`якшують або скасовують відповідальність, мають зворотну дію в часі.

Зміст цієї конституційно-правової норми деталізовано у статті 5 КК України. Згідно із частиною першою цієї статті закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Згідно з частинами 1, 3 ст. 479-2 КПК України суд здійснює судове провадження щодо діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, у загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує. За відсутності згоди обвинуваченого та в разі, якщо судом встановлено вчинення ним діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 1-2 частини другої статті 284 цього Кодексу. Якщо судом не встановлено, що обвинуваченим вчинено діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд ухвалює виправдувальний вирок.

Відповідно до п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

З обвинувального акту встановлено, що ОСОБА_5 інкриміновано таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану, а саме за ч. 4 ст. 185 КК України за подією, яка мала місце 08 червня 2024 року у сумі 2353 грн. 20 коп.

Аналізуючи наведені положення законів, суд приходить до висновку, що відбулась втрата чинності закону, шляхом прийняття нового закону і відповідно визначення нових меж між адміністративним правопорушенням (дрібної крадіжки) та кримінальним правопорушенням (крадіжки), оскільки наразі не є кримінально карним діянням викрадення чужого майна, вартість якого становить до 3028 грн 00 коп.

З цих підстав, ураховуючи положення статті 5 КК України, судом має бути прийнято рішення в порядку, передбаченому п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КК України, бо вартість викраденого майна відповідно до обвинувального акту менша, ніж верхня межа для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Зважаючи на те, що обвинувачений не заперечує проти закриття кримінального провадження відносно нього, розуміє наслідки закриття провадження з нереабілітуючих підстав, суд вважає за необхідне клопотання задовольнити.

Щодо обвинуваченого наразі відсутній обраний будь-який запобіжний захід в межах даного кримінального провадження. Підстави для його обрання відсутні.

Питання речових доказів вирішити в порядку, який визначено ст.100 КПК України.

Що стосується процесуальних витрат на залучення експертів, то суд вважає, що їх необхідно віднести на рахунок держави, з наступних підстав.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що розмір процесуальних витрат, пов`язаних із залученням експертів становить 1514 грн. 56 коп.

Згідно ч. 2 ст. 124 КПК України у разі ухвалення обвинувального вироку суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта.

За змістом наведеної норми процесуальні витрати сторони обвинувачення на проведення експертиз у певному кримінальному провадженні здійснюються за рахунок коштів Державного бюджету України без окремого судового рішення, а їх покладення на обвинуваченого здійснюється лише у разі ухвалення обвинувального вироку за умови належного документального підтвердження.

Оскільки в цьому кримінальному провадженні суд дійшов висновку про те, що кримінальне провадження підлягає закриттю, процесуальні витрати не можуть бути стягнені з ОСОБА_5 , а мають бути віднесені на рахунок держави.

Зазначений висновок також підтверджується позицією Верховного Суду, яка викладена в постанові від 01.03.2021 у справі №266/3090/18.

Крім того, суд враховує, що згідно ч. 1 ст. 129 КПК України, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому лише в разі ухвалення обвинувального вироку, поставлення ухвали про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Виходячи зі змісту зазначеної частини вказаної статті, при закритті кримінального провадження, цивільний позов потерпілої слід залишити без розгляду.

Згідно ч. 7 ст. 128 КПК України, особа яка не пред`явила цивільного позову у кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов, якої залишено без розгляду має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

На підставі наведеного, суд вважає, що цивільний позов заявлений потерпілою ОСОБА_7 , слід залишити без розгляду, роз`яснивши право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 7, 100, 124 - 128, 284, 350, 369-372, 376, 395, 479-2 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000587 по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України - задовольнити.

Кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000587 по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України - закрити на підставі п. 4-1 ч. 1 ст.284 КПК України з підстав втрати чинності закону, яким встановлена кримінальна протиправність діяння.

Процесуальні витрати у розмірі 1514 грн. 56 коп. віднести на рахунок держави.

Речові докази по кримінальному провадженню після набрання ухвалою законної сили: відеозаписи ломбарду «Благо», що містяться на DVD-R дисках залишити в матеріалах кримінального провадження.

Цивільний позов потерпілої ОСОБА_7 залишити без розгляду та роз`яснити потерпілій право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду через Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому та прокурору, направити потерпілій.

Суддя ОСОБА_8