Провадження № 1-кс/761/9653/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП в м.Києві, погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Селідове Донецької області, громадянки України, непрацюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 302, ч.2 ст. 303 КК України, у кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000620 від 24.02.2023 року,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий Шевченківського УП ГУНП в м.Києві, за погодженням з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні слідчого відділу ВП №1 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000620 від 24.02.2023 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 303, ч. 2 ст. 302 КК України.

18.04.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 302, ч. 2 ст. 303 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме протоколами огляду; протоколами допиту свідків; протоколом обшуку; протоколами НСРД.

Крім того, з метою забезпечення кримінального провадження, а також виконання підозрюваною ОСОБА_4 , процесуальних обов`язків, виникла необхідність у застосуванні відносно нього заходу забезпечення кримінального провадження у виді тримання під вартою.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків для обрання, запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

При обґрунтуванні необхідності застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вказали, що на даний час у органів досудового розслідування є обґрунтовані підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування для того що б вчиняти інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зазначили, що наявність ризиків, передбачених у ст. 177 КПК України обґрунтовується характером вчиненого нею кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними доказами в ході розслідування кримінального провадження. Наявність обґрунтованих ризиків вважати, що підозрювана ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування.

Так, слід враховувати те, що підозрювана ОСОБА_4 , може продовжити свою злочинну діяльність та вчинити новий умисний тяжкий або особливо тяжкий злочин, в тому числі і корисливий, оскільки скоєння кримінальних правопорушень підозрюваною явно виражається у неповазі до суспільства.

На даний час відносно підозрюваної ОСОБА_4 існують обґрунтовані підстави вважати, що вона може переховуватись від органів досудового розслідування чи суду, які підтверджуються тим, що ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 302 ч. 2 ст. 303 України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до семи років. Також підозрювана не має постійного офіційного місця роботи, тобто прибутку та стійких соціальних зв`язків.

Підозрювана може продовжити свою кримінально-протиправну діяльність та вчинити новий умисний тяжкий злочин, так як останній протягом попередніх трьох місяців утримує місце розпусти та займається звідництвом, що свідчить про те, що вона обрала джерелом для існування - вчинення злочинів з метою одержання прибутку.

Уважають, що застосування більш м?яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної ОСОБА_4 та попередити ризики, передбачені ст.177 КПК України, які не зменшилися.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання та просила його задовольнити з підстав, які зазначені у клопотанні.

Захисник ОСОБА_5 та підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечували з приводу клопотання, вказали, що підозра необґрунтована. Ризики неправомірної поведінки відсутні, просили врахувати особу ОСОБА_4 , яка має постійне місце проживання, має на утриманні неповнолітню дитину, раніше не судима.

Вивчивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, допитавши підозрюваної ОСОБА_4 , заслухавши думку прокурора, захисника, слідчий суддя дійшов таких висновків.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні слідчого відділу ВП №1 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000620 від 24.02.2023 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 303, ч. 2 ст. 302 КК України.

18.04.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 302, ч. 2 ст. 303 КК України.

У силу ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами докази наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК, на які вказує слідчий; а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначених у клопотанні ризиків.

Згідно з ч.2 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме протоколами огляду; протоколами допиту свідків; протоколом обшуку; протоколами НСРД.

При цьому слідчим суддею враховується, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених п.1 та п.2 ч.1 ст. 194 КПК України, і не доведено того, що більш м`який запобіжний захід є недостатнім для запобігання ризикам, вказаним у клопотанні.

Згідно з ч.4 ст. 194 КПК України у разі, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так, доводи сторони обвинувачення про ризики, передбачені ст. 177 КПК України, вірогідність настання заявлених ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваної обґрунтованими, прокурором надано достатні дані в обґрунтування застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів підозри вчинення тяжкого кримінального правопорушення, обставин підозри у вчиненні злочину, з урахуванням характеру та обставин вчинення злочину, а також наявність ризиків незаконно впливати на свідків, причетних осіб з огляду на стосунки, які склалися, та те, що на даний час не всі причетні особи встановлені на початку досудового розслідування. Такі обставини свідчать про необхідність застосування запобіжного заходу як виду забезпечення кримінального провадження.

При вирішенні клопотання враховується особа ОСОБА_4 , яка має постійне місце проживання в м. Києві, має на утриманні неповнолітню дитину, раніше не судима, а також з урахуванням її віку та стану здоров`я, обсягу підозри, слідчий суддя дійшов переконання, що запобігти встановленим ризикам можливо шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу - домашнього арешту, який буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваною процесуальних обов`язків в ході кримінального провадження, в межах строків досудового розслідування. Стороною обвинувачення не наведено такого обсягу вагомих фактичних даних в обґрунтування підозри, які свідчили б про необхідність застосування виключного запобіжного заходу.

Посилання в клопотанні сторони обвинувачення на неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів є формальним, ґрунтується на припущеннях.

Тяжкість злочину та суворість покарання, яке загрожує особі в разі визнання особи винним, не може слугувати єдиною підставою для застосування виключного запобіжного заходу. Те, що особа підозрюється у вчиненні злочину певної тяжкості, з чим пов`язує прокурор неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, самі по собі не свідчать про неможливість уникнення встановлених ризиків шляхом застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Отже, за встановлених у судовому засіданні обставин слідчий суддя приходить до висновку, що для запобігання встановлених ризиків, може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання Шевченківського УП ГУНП в м.Києві - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_4 залишати житлове приміщення за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 21.00 годин по 08.00 наступної доби, строком до 18 червня 2024 року.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

-не відлучатися із м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_4 .

Роз`яснити підозрюваній, що працівники Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в її житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї обов`язків.

На ухвалу прокурором, підозрюваною протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1