Справа № 308/6705/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000798 від 26.03.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

встановив:

15 квітня 2024 до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання прокурора прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000798 від 26.03.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.03.2024 невідома особа, чоловічої статі, умисно, таємно, шляхом вільного доступу, здійснила крадіжку садового стільця з приміщення торгового центру « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що за адресою: АДРЕСА_1 , що лежить ТОВ «ЮСК Україна», чим завдала матеріальну шкоду, на суму що встановлюється.

26.01.2024 старшим слідчим слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області відомості по даному факту були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000798 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

26.03.2024 гр. ОСОБА_4 , перебуваючи у приміщенні Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, що за адресою: м. Ужгород, вул. Карпатської України, 10 А, добровільно видав садовий стільчик, чорного кольору з наявним логотипом торгової фірми «YUSK», який було вилучено та опечатано біркою.

Згідно пояснень ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 24.03.2024 біля 18:00 год. перебуваючи в стані а/с, прийшов до приміщення ТЦ «Вега», що за адресою: АДРЕСА_1 , звідки з приміщення 2-го поверху здійснив крадіжку садового стільчику, чорного кольору, який після поніс за місцем проживання.

У судове засідання прокурор не з`явився, через канцелярію суду подав клопотання згідно якого просив клопотання про арешт майна задовольнити в повному обсязі розгляд провести у його відсутності.

Власник майна та його представник в судове засідання не з`явилися, про дату, місце таа час розгляду справи були повідомлені належним чином, що вбачається з рапорту старшого слідчого СВ ОСОБА_5 поданного через канцелярію суду 17 квітня 2024.

Заслухавши думку учасників дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

В частині 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За змістом ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 11 ст.170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч.1 ст.173 КПК України).

Слідчим суддею з доданого витягу ЄРДР встановлено, що Ужгородським районним управлінням поліції ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні 0000798 від 26.03.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

З матеріалів клопотання встановлено, що 25.03.2024 невідома особа, чоловічої статі, умисно, таємно, шляхом вільного доступу, здійснила крадіжку садового стільця з приміщення торгового центру « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що за адресою: АДРЕСА_1 , що лежить ТОВ «ЮСК Україна», чим завдала матеріальну шкоду, на суму що встановлюється.

26.01.2024 старшим слідчим слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області відомості по даному факту були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000798 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

26.03.2024 гр. ОСОБА_4 , перебуваючи у приміщенні Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, що за адресою: м. Ужгород, вул. Карпатської України, 10 А, добровільно видав садовий стільчик, чорного кольору з наявним логотипом торгової фірми «YUSK», який було вилучено та опечатано біркою.

Згідно пояснень ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 24.03.2024 біля 18:00 год. перебуваючи в стані а/с, прийшов до приміщення ТЦ «Вега», що за адресою: АДРЕСА_1 , звідки з приміщення 2-го поверху здійснив крадіжку садового стільчику, чорного кольору, який після поніс за місцем проживання.

Звертаючись до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, сторона обвинувачення зазначає як мету накладення арешту - збереження речових доказів.

Вищеперераховані речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні 0000798 від 26.03.2024 року, про що винесено відповідну постанову від 26 березня 2024.

Разом з тим, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що доводи органу досудового розслідування про відповідність речей, критеріям передбаченим ст.98 КПК України та наявність в матеріалах клопотання постанови слідчого про визнання вилученого майна та речей речовими доказами у даному кримінальному провадженні не є безумовною підставою для накладення арешту на майно, оскільки при накладенні арешту на майно з метою збереження речових доказів слідчий суддя самостійно перевіряє відповідність ознак майна критеріям, передбаченим ст.98 КПКУ України, при цьому висновки слідчого судді не залежать лише від наявності чи відсутності у кримінальному провадженні постанови про визнання вказаного майна речовим доказом.

Згідно з частиною другою статті 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини має існувати розумна пропорційність між заходами і метою, заради якої їх застосовано (рішення у справі «Літґоу та інші проти Сполученого Королівства»). Справедливий баланс має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Брумареску, Трегубенко проти України»). Судам належить з`ясувати, чи дотримано справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу і вимогами захисту основних прав громадян (рішення у справах «Спорронг і Льонрот проти Швеції», «Іатрідіс проти Греції»).

З урахуванням викладеного, слідчий суддя враховує наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора.

На підставі наведеного та керуючись ст.170-173 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на садовий стільчик, чорного кольору з наявним логотипом торгової фірми «YUSK», що вилучений оглядом місця події від 26.03.2024 за адресою АДРЕСА_2 , у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Копію ухвали вручити слідчому, а іншим учасникам направити не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1