27.06.2024 Єдиний унікальний № 371/914/24
провадження № 1-кс/371/254/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

27 червня 2024 року м. Миронівка

ЄУН 371/914/24

Провадження № 1-кс/371/254/24

Слідчий суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача у кримінальному провадженні № 0000084, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 червня 2024 року за ч. 4 ст. 358 КК України, про арешт майна,

У С Т А Н О В И В :

Клопотання про арешт майна подано слідчому судді 24 червня 2024 року.

Клопотання обґрунтовано тими обставинами, що 22 червня 2024 року поліцейським було зупинено трактор марки «Т-25», номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_3 . Під час перевірки наявних у водія документів на транспортний засіб було виявлено ознаки ймовірного підроблення посвідчення тракториста машиніста серії НОМЕР_2 , виданого 23 березня 2023 року, оскільки відсутня інформація про видачу вказаного посвідчення в базі ІДТН та базі даних Головного сервісного центру МВС України.

Посвідчення тракториста машиніста було вилучено дізнавачем. Вилучений документ оглянуто дізнавачем та долучено до матеріалів кримінального провадження як речовий доказ та передано до Відділу поліції № 2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області.

За позицією дізнавача виявлений та вилучений матеріальний об`єкт має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки є предметом вчинення кримінального правопорушення, тому підлягає арешту.

За положеннями ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В судове засідання дізнавач та власник майна, про арешт якого заявлено клопотання, не з`явилися, про розгляд клопотання повідомлені належно. Їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Оцінка наданих матеріалів вказує на наявність підстав для задоволення клопотання.

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Згідно положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 вказаної статті, метою арешту майна є, в тому числі, забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 даної норми встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено наступні обставини.

22 червня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000084 внесені відомості про кримінальне правопорушення за фактом використання завідомо підробленого документа. Ці обставини підтверджені даними Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Додані до клопотання письмові докази вказують на наявність достатніх підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 358 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 22 червня 2024 року на відкритій ділянці місцевості, на відстані біля будинку АДРЕСА_1 , дізнавачем було виявлено колісний трактор марки «Т-25» червоного кольору, номерний знак НОМЕР_1 . Під час перевірки наявних у водія документів на трактор ним було надано посвідчення тракториста машиніста серії НОМЕР_2 . Під час огляду вказаного посвідчення тракториста-машиніста було перевірено інформацію про його видачу, виявлено, що інформація про видачу вказаного посвідчення в базі ІДТН та базі даних Головного сервісного центру МВС України відсутня. Ці обставини вказували на ймовірне підроблення документа, тому посвідчення було вилучено до ВП № 2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області.

Факт вилучення майна зафіксований у протоколі огляду місця події від 22 червня 2024 року.

На підтвердження встановлених обставин кримінального правопорушення слідчим до клопотання додано копії рапорту від 22 червня 2024 року, протоколу огляду місця події від 22 червня 2024 року, пояснення водія від 22 червня 2024 року, протоколів допиту свідків від 22 червня 2024 року, постанови про визнання речовим доказом та передачу їх на зберігання від 22 червня 2024 року.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим майном може бути, в тому числі, майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно приписів ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Статтею 358 КК України встановлена кримінальна відповідальність за підроблення посвідчення або іншого документа, який видається чи посвічується підприємством, установою, організацією, громадянином-підприємцем, приватним нотаріусом, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, і який надає права або звільняє від обовязків, з метою використання його як підроблювачем, так і іншою особою, або збут такого документа, а також виготовлення підроблених печаток, штампів чи бланків підприємств, установ чи організацій незалежно від форми власності, а так само інших офіційних печаток, штампів чи бланків з тією самою метою або їх збут.

За виявленим фактом ймовірного підроблення документа розпочато досудове розслідування за ознаками злочину, передбаченого вказаною статтею, за якою предметом кримінального правопорушення є посвідчення водія/тракториста.

Матеріальний об`єкт, який виявлено, вилучено та оглянуто дізнавачем, є таким, щодо якого існують достатні підстави вважати, що він є предметом кримінального правопорушення.

Вказане майно, згідно ст. 98 КПК України, може бути розцінено як речовий доказ вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Майно у виді посвідчення тракториста машиніста серії НОМЕР_2 , ймовірно, належить особі, ім`я якої зазначено у вказаному документі.

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Завданням арешту майна у даному кримінальному провадженні є запобігання можливості його приховування, псування, втрати, знищення, оскільки існують відповідні ризики.

Потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника та володільця майна, з метою попередження приховування, псування, втрати, знищення майна чи інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, дізнавача про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Встановленого даною нормою строку подання клопотання про арешт майна, вилученого під час огляду місця події, дізнавачем дотримано.

Обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання дізнавача у кримінальному провадженні ОСОБА_4 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_5 , про арешт майнау кримінальному провадженні № 0000084, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 червня 2024 року за ч. 4 ст. 358 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на матеріальний об`єкт у виді посвідчення тракториста машиніста серії НОМЕР_2 , виданого Безп ОСОБА_6 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1