Справа № 461/24/24
Провадження № 1-кс/461/3513/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.06.2024 року слідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , представника заявника ОСОБА_4 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в :

Адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту майна, у якому просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Галицького районного суду від 08.01.2024 року по справі № 461/24/24 на мобільний телефон марки «Самсунг» чорного кольору IMEI 1) НОМЕР_1 IMEI 2) НОМЕР_2 , в якому знаходиться сім-карта мобільного оператора зв`язку «Київстар» НОМЕР_3 та «Лайфсел» НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_3 .

В обгрунтування заявленого клопотання вказує на те, що під час проведення обшуку 04.01.2024 року слідчим була надана можливість доступу до вмісту зазначеного мобільного телефону, проте вказане було проігноровано слідчими та не було вжито заходів для здійснення копіювання інформації. Станом на сьогодні мобільний телефон перебуває у володінні органу досудового розслідування вже понад п`ять місяців. Цього часу, на думку заявника, більш, ніж достатньо для проведення необхідних експертиз та копіювання інформації, що зберігається на мобільному телефоні. Крім цього зазначає, що мобільний телефон необхідний ОСОБА_3 для оновлення своїх даних як військовозобов`язаного.

Заявник та його представник у судовому засіданні клопотання підтримали з наведених у ньому підстав.

Прокурор Львівської обласної прокуратури ОСОБА_5 подала до суду письмові заперечення, у яких просила проводити розгляд справи за її відсутності.

Заслухавши доводи учасників справи, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000133 від 04.05.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду Львова від 08.01.2024 року клопотання слідчого про арешт майна задоволено. Накладено арешт на майно вилучене в ході проведення обшуку у адміністративній будівлі ВП «Ремонтне вагонне депо Дрогобич» «РФ «Львівська залізниця» АТ «Укрзалізниця», що за адресою: Львівська область м. Дрогобич, провулок Вокзальний, 11, зокрема на мобільний телефон марки «Самсунг» чорного кольору ІМЕІ 1) НОМЕР_5 ) НОМЕР_2 , в якому знаходиться сім-карта мобільного оператора зв`язку «Київстар» НОМЕР_3 та «Лайфсел» НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_3 .

Згідно ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, саме на власника або володільця майна покладається обов`язок довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт на майно накладено необґрунтовано.

Як встановлено слідчим суддею, однією з підстав накладення арешту було те, що вилучені телефони мають важливе значення для кримінального провадження та мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні.

Накладаючи арешт, слідчий суддя виходив з того, що вилучені в ході проведення обшуку у адміністративній будівлі ВП «Ремонтне вагонне депо Дрогобич» «РФ «Львівська залізниця» АТ «Укрзалізниця», що за адресою: АДРЕСА_1 , вказані речі та документи, мають доказове значення у даному кримінальному провадженні, оскільки можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, а також може містити інформацію про обставини його вчинення та причетних осіб, а тому є необхідним долучення вилучених речей та документів до матеріалів кримінального провадження з метою використання їх у доказуванні, отримання постійного безперешкодного доступу до них, недопущення їх відчуження, зміни або знищення.

В матеріалах клопотання відсутні докази, що арешт на вищевказане майно було накладено необгрунтовано чи з порушенням вимог КПК України, ухвалу слідчого судді про накладення вказаного арешту заявник не оскаржував в апеляційному порядку. Також заявником не доведено, що відпала потреба у вказаному арешті майна, внаслідок проведення огляду мобільного телефону.

Крім цього, слідчий суддя враховує, що вищевказані речі та документи визнанні речовими доказами у кримінальному провадженні, а відтак в подальшому будуть досліджуватись судом під час розгляду кримінального провадження, та відповідно, їх доля буде вирішуватись під час ухвалення вироку.

Виходячи з вищевикладеного, вважаю, що підстави для позбавлення права володіння та користування зазначеного вище майна, зокрема і ті, які вважав підставами накладення арешту слідчий суддя, станом на день розгляду клопотання наявні. А тому, беручи до уваги надані докази, вважаю, що відсутні підстави для скасування арешту майна.

Крім цього, згідно з пунктом 5 частиною першою статті 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до частини третьої статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Таким чином, в силу норм КПК України повноваження слідчого судді поширюються на розгляд клопотань на стадії досудового розслідування.

Пунктом 3 частини другої статті 283 КПК України передбачено, що однією з форм закінчення досудового розслідування є звернення до суду з обвинувальним актом.

Під час розгляду клопотання встановлено, що досудове розслідування кримінального провадження №0000133 від 04.05.2023 закінчено, обвинувальний акт скеровано до Пустомитівського районного суду Львівської області для розгляду по суті.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000133 від 04.05.2023 закінчено, обвинувальний акт перебуває в суді, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 14 червня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_6