Справа № 308/3074/24
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 квітня 2024 року м. Ужгород
Слідчий суддя перевіривши матеріали клопотання дійшов до наступного висновку.
Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України.
Частиною 1 ст. 174 КПК України передбачено чіткий перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково. Зокрема, це підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Однак, всупереч зазначеним вимогам закону до поданого клопотання про скасування арешту майна не долучені докази того, що ОСОБА_3 є володільцем, власником майна на яке накладено арешт, а також копії процесуальних документів про накладення арешту на вказане майно (ухвалу слідчого судді), а відтак і відсутнє право на звернення до слідчого судді з відповідним клопотанням.
Таким чином, ч.1 ст.174 КПК України чітко передбачає перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.
Як видно , при поданні до суду зазначеного клопотання, не дотримано вказаних норм закону, а також вимоги ст.22 КПК України, про змагальність сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Приймаючи до уваги, що заявником до клопотання не додано належних доказів, які вказують на те, що заявник є особою, яка у відповідності до ст.174 КПК України має право звернутись з клопотанням про скасування арешту майна, а також інших документів на підтвердження своєї позиції перед судом, вважаю, що клопотання слід повернути особі, яка його подала.
Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.
З урахуванням наведеного, приходжу до висновку, що клопотання, про скасування арешту майна слід повернути особі яка його подала.
Зважаючи на обмежені строки розгляду клопотання про скасування арешту майна, які визначені ч.2 статті 174 КПК України та те, що нормами КПК України зокрема, ст.22КПК України, не передбачено обов`язку слідчого судді по збиранню доказів для розгляду клопотань сторін кримінального провадження чи інших учасників процесу, відтак матеріали клопотання належить повернути заявнику.
Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.174, 304 КПК України, слідчий суддя, -
Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1