Справа № 550/604/24
Провадження № 1-кп/550/76/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2024 року смт.Чутове

Чутівський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю: прокурора ОСОБА_2 ,

захисника ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0000145 від 02.03.2024 за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Жолимбет, Шортандинський район, Цілиноградська область, Казахстан, українця, громадянина України, освіта вища, не працюючого, розлученого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться під вартою в ДУ «Полтавська установа виконання покарань ( АДРЕСА_2 , не судимого

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України

в с т а н о в и в:

В провадженні Чутівського районного суду Полтавської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні за ч. 1 ст. 115 КК України стосовно ОСОБА_5 .

Захисником подано клопотання про зміну обвинуваченому запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт у темну пору доби, вказавши про те, що стан здоров`я обвинуваченого значно погіршився та останній знаходиться у тяжкому стані і подальше його перебування в УВП АДРЕСА_3 може погіршити його стан.

Захисник в судовому засіданні підтримав подане клопотання, вказавши, що 23.06.2024 ОСОБА_5 був госпіталізований до лікарні і 27.06.2024 йому було проведено оперативне втручання з видалення ракової пухлини і зараз останній перебуває в реанімації, а в подальшому його треба лікувати в умовах стаціонару.

В судовому засіданні прокурор заперечував щодо задоволення клопотання захисника. Вказав, що за відсутності потерпілої неможливо розглянути дане клопотання, оскільки це порушуватиме її законні права та інтереси, а також зазначив, що клопотання є передчасним, так як дія раніше продовженого запобіжного заходу ще не закінчилась і відсутня інформація про неможливість утримання за даних обставин ОСОБА_5 в умовах слідчого ізолятора.

Розглянувши вказане клопотання захисника, заслухавши думку прокурора, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу, суд враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини та положення ч.1 ст. 178 КПК України при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Так з матеріалів кримінального провадження вбачається, що 02 березня 2024 року о 03 годині 49 хвилині з територіального центру «102» надійшло повідомлення від працівників екстреної медичної допомоги про те, що в домогосподарстві за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_5 , в будинку на ліжку виявлено труп ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зі слідами насильницької смерті.

02 березня 2024 року відомості про кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР за №0000145, попередня кваліфікація кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що в ніч на 02 березня 2024 року, точного часу не встановлено, між ОСОБА_5 та його знайомою ОСОБА_6 , під час спільного розпивання спиртних напоїв у будинку ОСОБА_5 , що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, виникла сварка, під час якої ОСОБА_5 вирішив умисно заподіяти смерть ОСОБА_6 .

Реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_6 , тобто на умисне, протиправне заподіяння їй смерті, посягаючи на найвищу соціальну цінність - життя людини, ОСОБА_5 , в ніч на 02 березня 2024 року, точного часу не встановлено, перебуваючи в житловій кімнаті даного будинку, що розташований за вищевказаною адресою, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, діючи з прямим умислом, маючи на меті заподіяти смерть ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, руками почав наносити удари по обличчю та тулубу потерпілої. У подальшому, діючи умисно, руками почав здавлювати шию ОСОБА_6 , в результаті чого від механічної асфіксії, внаслідок задушення, потерпіла перестала подавати ознаки життя та померла.

У результаті умисних злочинних дій ОСОБА_5 , потерпіла ОСОБА_6 померла. Згідно лікарського свідоцтва про смерть №204 від 02 березня 2024 року, причиною смерті ОСОБА_6 стала асфіксія, удавлення та задушення з метою убивства чи нанесення ушкодження.

Судом встановлено, що з матеріалів кримінального провадження вбачається про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

При цьому, суд враховує положення п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, яким визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Так кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України, яке в т. ч. інкримінується ОСОБА_5 , передбачене ч. 1 ст. 115 КК України, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Водночас слід зауважити, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 у справі "Єлоєв проти України") після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого. Обмеження розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, лише переліком законодавчих підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції (п. 85 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10.02.2011).

Так як вбачається з матеріалів кримінального провадження ухвалою слідчого судді Карлівського районного суду Полтавської області від 04.03.2024 року ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою без права внесення застави, який було продовжено ухвалою Чутівського районного суду Полтавської області від 27.05.2024.

Разом з тим захисником надано документи, які підтверджують погіршення стану здоров`я ОСОБА_5 , а саме: довідку КП «1-а міська клінічна лікарня Полтавської міської ради» №1783 від 27.06.2024, згідно якої останній перебуває на лікуванні у хірургічному відділенні з діагнозом: Об`ємне утворення головки підшлункової залози T2cN1M0 клінічна група ІІ. Механічна жовтяниця. Занепад харчування І ступеню (ІМТ 17,3 кг/см2). Анемія легкого ступеню. Ерозивна гастропатія. Виразкова хвороба дванадцятипалої кишки, стадія ремісії. Ушивання перфоративної виразки дванадцятипалої кишки (200 рік). Сечокам`яна хвороба. Конкремент верхньої третини лівого сечоводу. Лівобічний обструктивний гідронефроз.

Також згідно довідки КП «1-а міська клінічна лікарня Полтавської міської ради» №1785 від 27.06.2024 ОСОБА_5 27.06.2024 виконано оперативне втручання холецистоеюно анастомоз. На даний час стан хворого оцінюється як важкий.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

На переконання суду ризики, що були підставою для застосування найбільш суворого запобіжного заходу на даний час значно зменшилися, з урахуванням стану здоров`я обвинуваченого(який згідно медичних показань перебуває у важкому стані). Варто підкреслити, що згідно медичних характеристик проопероване у обвинуваченого новоутворення головки підшлункової залози T2cN1M0 клінічна група ІІ являє собою ракову пухлину середнього розміру із незначним ураженням лімфатичних вузлів без наявності метастазів.

З урахуванням встановлених обставин суд вважає, що запобігти встановленим ризикам можливо шляхом застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки на переконання суду останній зможе запобігти спробам обвинуваченого переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також забезпечить його належну процесуальну поведінку.

Виходячи з наведеного, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також з урахуванням вказаних вище ризиків, даних про особу обвинуваченого, зокрема його стану здоров`я, тяжкості покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні яких він обвинувачується, суд має підстави з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_5 , обрати відносно останнього передбачений ст.181КПК України запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту з покладанням на нього обов`язків відповідно до вимог ст. 194 КПК України та вважає, що такий запобіжний захід зможе забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст. 177 КПК України, та повною мірою забезпечить запобігання ризикам переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків та скоювати інші правопорушення.

Також суд вважає за необхідне дозволити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 20 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» залишати місце перебування під домашнім арештом задля укриття в захисних спорудах цивільного захисту з метою уникнення загрози життю та здоров`ю.

Водночас суд, з врахуванням фізіологічного стану обвинуваченого, вважає за розумне дозволити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час встановленого запобіжного заходу у виді домашнього арешту перебувати на стаціонарному лікуванні у відповідному закладі охорони здоров`я з метою уникнення загрози його життю.

Разом з тим, суд не погоджується з прокурором щодо передчасності поданого клопотання захисника у зв`язку з відсутністю даних із слідчого ізолятора про можливість лікування обвинуваченого у даному закладі, оскільки подані медичні документи прямо підтверджують погіршення стану здоров`я ОСОБА_5 та відповідного існування ризику загрози його життю.

Суд вважає за необхідне роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що відповідно до частини п`ятої статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

На підставі викладеного, керуючись ст. 372 КПК України суд

постановив:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою на домашній арешт в темну пору доби задовольнити частково.

Змінити обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці, тобто до 26 серпня 2024 року.

Заборонити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово за виключенням перебування його на лікуванні у стаціонарному відділенні відповідного медичного закладу.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1. Прибувати на виклики до суду за першою вимогою;

2. Цілодобово не відлучатись з місця проживання без дозволу суду;

3. Здати на зберігання закордонний паспорт та інші документи, які дають право на виїзд за кордон;

4. Утриматись від спілкування з свідками, потерпілими, експертами у вищевказаному кримінальному провадженні.

Звільнити обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з- під варти.

Обов`язки, визначені ухвалою суду, покладаються на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно ч. 7 ст. 194 КПК України, на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжено за клопотанням прокурора.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_7