Справа №484/4603/23
Провадження №1-кп/484/96/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.06.2024 Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6

обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Первомайську Миколаївської області, кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000564 за обвинуваченням:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Криве Озеро, Миколаївської області, українця, громадянина України, не працюючого, з середньою освітою, не одруженого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого,

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Суворовка, Голопристанського району, Херсонської області, українки, громадянки України, не працюючої, не одруженої, яка має на утриманні неповнолітню доньку, зареєстрованої та проживаючої, за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої, в силу ст. 89 КК України,

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродж. м. Суми, українця, громадянина України, не працюючого, з середньою освітою, не одруженого, який проживає за адресою: АДРЕСА_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_4 , раніше неодноразово судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч.2 ст.15, ч.4 ст.190 КК України,-

встановив:

В провадженні Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000564 за обвинуваченням ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190,ч.2 ст.15,ч.4 ст.190 КК України.

В судовому засіданні прокурор подав письмове клопотання про застосування щодо ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке підтримала в судовому засіданні, мотивуючи тим, що відповідно інформації ДУ «Олексіївська виправна колонія (№ 25) строк відбування покарання ОСОБА_9 за попереднім вироком суду спливає 06.07.2024, тому виникла необхідність у обранні останньому запобіжного заходу у триманні під вартою. Крім того, вказала про наявність ризиків, визначених ст.177 КПК України, а саме ОСОБА_9 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років. Знаючи яка міра покарання його очікує за вчинення даних злочинів, він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; може незаконно впливати та здійснювати тиск на свідків та інших обвинувачених у вказаному кримінальному провадженні з метою зміни показів на такі, що не відповідають дійсності та виправдовують його; вчинені злочини не були спонтанними, а чітко підготовленими, що підтверджується матеріалами кримінального провадження; існують достатні підстави вважати, що ОСОБА_9 може продовжити свою злочинну діяльність та вчинити інші злочини у зв`язку з тим, що останній ніде не працює, тому вчинення нових злочинів з корисного мотиву може бути джерелом для його існування. Вказане підтверджується також і тим, що ОСОБА_9 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення ряду кримінальних правопорушень, зокрема і майнового характеру, крім того він, відбуваючи покарання у виді позбавлення волі за вчинення шахрайських дій, неодноразово вчиняв аналогічні злочини, які йому інкримінують.

На даний час вказані ризики актуальність не втратили, тому рахує, що застосування до ОСОБА_9 іншого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою (більш м`якого), не забезпечить належної поведінки обвинуваченого під час судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_9 в судовому засіданні пояснив, що вину не визнає, в нього закінчується строк покарання, після відбуття якого він хоче перебувати на волі, щоб мати можливість спілкуватися із родичами та відідати могилу батька, а також хоче піти служити до ЗСУ.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, оскільки обвинувачений ОСОБА_9 на даний час продовжує відбувати покарання в місцях позбавлення волі, а тому вважає клопотання прокурора передчасним.

Інші учасники кримінального провадження стосовно застосування ОСОБА_9 запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечень не висловили.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання, суд дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Застосування запобіжного заходу судом здійснюється у порядку, передбаченому ст. 194 КПК України, де зазначені підстави та обставини, які повинен враховувати суд при вирішенні цього питання. Відповідно до вимог цієї статті, під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на які вказує слідчий і прокурор; і недостатність підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Зокрема, при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Згідно правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України" при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність у нього постійного місця роботи або навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувались до нього раніше, наявність повідомлень особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, а також розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Суд дійшов висновку, що ОСОБА_9 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років, не працює, на території міста Первомайська та Первомайського району Миколаївської області родини та постійного місця проживання не має, неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності.

Враховуючи викладене, а також дані про особу обвинуваченого: його вік, стан здоров`я, відсутність достатніх стримуючих факторів, застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки під час судового розгляду в кримінальному провадженні та не зможе запобігти доведеним під час судового засідання вищевказаним ризикам.

Тому клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Крім того, відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Ч. 4, ч. 5 ст.182 КПКУкраїни встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_9 , розмір заподіяної шкоди, а також ризики, передбачені ст.177 КПК України, застава визначається у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028 х 30 = 90840 грн.).

Крім цього, обираючи відносно підозрюваного альтернативну міру запобіжного заходу у вигляді застави, вважаю за необхідне, відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, покласти на нього такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до прокурора та (або) суду; не відлучатися з місця проживання без дозволу прокурора або суду, повідомити їх про зміну свого місця проживання та місця роботи, спілкуватися з потерпілими у справі виключно з питань відшкодування заподіяної шкоди та/або повернення викраденого майна.

Керуючись, ст.ст.12,176-178,183,193,194,196 КПК України,

ухвалив:

Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, до 18.08.2024.

Одночасно визначається застава розміром 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в сумі 90840 (дев`яноста тисяч восьмиста сорока) грн., для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_9 обов`язків, визначених в КПК України.

Застава може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент, на протязі дії ухвали, внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_9 , у випадку внесення застави, наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до прокурора та (або) суду; не відлучатися з АДРЕСА_3 , без дозволу прокурора або суду; повідомляти їх про зміну свого місця проживання та місця роботи; спілкуватися з потерпілими у справі виключно з питань відшкодування заподіяної шкоди та/або повернення викраденого майна.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Первомайський міськрайоний суд Миколаївської області, протягом п`яти днів з дня її проголошення.

СУДДЯ: ОСОБА_10