г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/2109/24
Номер провадження 1-кс/213/234/24
У Х В А Л А

Іменем України

08 травня 2024 року слідчий суддя Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №6 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , поданого в межах кримінального провадження №0000257, за ознаками ч. 1 ст. 263 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області, громадянин України, одружений, військовослужбовець Збройних сил України, військової частини НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу з клопотанням погодженим з прокурором про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначив, що існують ризики передбачені п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, та вважає що обрання більш м`яких запобіжних заходів неможливе.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, додатково пояснив, що окрім данного кримінального провадження відносно ОСОБА_4 здійснюється досудове розслідування за фактом самовільного залишення військової частини. Заперечував щодо клопотання сторони захисту про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний та захисник проти задоволення клопотання заперечували, просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши сторони, дослідивши клопотання та надані матеріали, слідчий суд дійшов наступного.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у другій половині 2022 року (точної дати в ході досудового розслідування не встановлено), ОСОБА_4 , перебуваючи у зоні проведення бойових дій знайшов бойові припаси, після чого, маючи злочинний умисел, направлений на незаконне їх придбання без передбаченого законом дозволу, діючи умисно, підняв знайдені ним предмети, поклав до свого рюкзаку та в подальшому зберігав і переносив їх при собі, і таким чином незаконно придбав, незаконно носив при собі та почав незаконно зберігати у вказаному місці бойові припаси. Після чого у травні 2023 року (точної дати в ході досудового розслідування не встановлено), ОСОБА_4 , продовжуючи зберігати при собі бойові припаси, приїхав додому за адресою: АДРЕСА_2 , де, сховавши їх у кімнатах житлового будинку, продовжив їх зберігати.

07.05.2024 в ході проведення огляду місця події, а саме будинку на території вказаного домоволодіння, виявлено та вилучено бойові припаси, а саме:

1) 348 патронів калібру 5,45 мм.;

2) 21 патрон калібру 7,62 мм.;

Відповідно до висновку експерта від 08.05.2024 року №СЕ-19/104-24/19471-БЛ патрони у кількості двадцяти однієї одиниці, вилучені 07.05.2024 року в ході огляду місця події в приміщенні домоволодіння по АДРЕСА_2 , виготовлені промисловим способом і є боєприпасами 7,62-мм (7,62х51 мм NATO) гвинтівковими патронами центрального бою іноземного виробництва до бойової нарізної вогнепальної зброї калібру 7,62х51 мм NATO гвинтівок «Beretta BM 59», «M14» та інших, кулеметів «M134 Minigun», «Mark 48» та інших. Надані патрони до стрільби придатні.

Відповідно до висновку експерта від 08.05.2024 року №СЕ-19/104-24/19472-БЛ патрони у кількості ста сімдесяти восьми одиниць, вилучені 07.05.2024 року в ході огляду місця події в приміщенні домоволодіння по АДРЕСА_2 , виготовлені промисловим способом і є боєприпасами 5,45-мм проміжними патронами центрального бою зразка 1974 року ддо бойової нарізної вогнепальної зброї калібру 5,45-мм автоматів АК-74, ручних кулеметів РПК-74 та їх модифікацій калібру 5,45-мм. Надані патрони до стрільби придатні.

Відповідно до висновку експерта від 08.05.2024 року №СЕ-19/104-24/19469-БЛ патрони у кількості ста двадцяти одиниць, вилучені 07.05.2024 року в ході огляду місця події в приміщенні домоволодіння по АДРЕСА_2 , виготовлені промисловим способом і є боєприпасами 5,45-мм проміжними патронами центрального бою зразка 1974 року ддо бойової нарізної вогнепальної зброї калібру 5,45-мм автоматів АК-74, ручних кулеметів РПК-74 та їх модифікацій калібру 5,45-мм. Надані патрони до стрільби придатні.

07.05.2024р. ОСОБА_4 затримано. 08.05.2024р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.1 ст. 263 КК України.

Відповідно до ст. 194 КПК України судом встановлено обгрунтованість підозри ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, що підтверджується: витягом з ЄРДР, протоколами допиту свідків, постановою про визнання речовими доказами, висновками експертиз, протоколом затримання, протоколом огляду.

Згідно з п.5 ч.1 ст. 176 КПК України тримання під вартою є запобіжним заходом.

Відповідно до ст. 177 цього Кодексу метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу судом враховуються вимоги ст.178 КПК України, а саме: тяжкість покарання за інкримінований злочин, а саме за ст. 263 ч.1 КК України строк від 3 до 7 років позбавлення волі. Злочин відноситься до тяжких злочинів. Підозрюваний одружений, не працює, військовослужбовець за мобілізацією. Доказів наявності на утриманні неповнолітніх дітей не надав, зі слів має на утриманні 3х дітей. В судовому засіданні повідомлено, що відносно ОСОБА_4 проводиться досудове розслідування з приводу самовільного залишення військової частини. Суд враховує вік та стан здоров`я підозрюваного; раніше не судимий. Характеризується за місцем проходження військової служби негативно.

Судом встановлені ризики за ст. 177 КПК України: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Ризик переховування обґрунтовується тим, що підозрюваний ніде не працює, самовільно залишив військову частину що підтвердив під час розгляду клопотання, одружений, доказів наявності на утриманні дітей не надано, - що свідчить про відсутність в нього соціальних зв`язків, та можливість зміни ним місцезнаходження з метою переховування від органів досудового розслідування та суду, і тим самим ухилення від кримінальної відповідальності. Розуміючи, що може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі, може ухилитись від слідства та суду, крім того в країні воєнний стан, що збільшує таку ймовірність.

З правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної в справі «W проти Швеції» від 26 січня 1993 року, слідує, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпеки цієї особи та не дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірність її поведінки, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилитися від суду.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, підтверджується тим, що підозрюваний під час розслідування іншого кримінального правопорушення,- знову підозрюється у вчиненні умисного злочину; крім того ніде офіційно не працевлаштований, СЗВЧ, підтвердження наявності доходів суду не надав; тому є висока імовірність, що може вчинити чи продовжити кримінальне правопорушення для відшукання засобів для існування. Під час огляду у підозрюваного вилучена велика кількість набоїв, та на даний час невідома мета їх зберігання.

Ризик незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, суд вважає доведеним, оскільки підозрюваний будучи знайомим зі свідками може незаконно на них впливати, що посилюється тим, що свідки є родичами підозрюваного.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Таран проти України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою повинен бути необхідним за конкретних обставин. Тримання під вартою відповідно до підпункту «с» пункту 1 статті 5 Конвенції має втілювати вимогу пропорційності, яка обумовлює існування обґрунтованого рішення, яким здійснюється оцінка відповідних аргументів «за» і «проти» звільнення.

Відповідно до рішення ОСОБА_7 проти України, для того, щоб позбавлення свободи вважалося несвавільним - запобіжний захід повинен бути необхідним за даних обставин.

Суд зазначає, що на даний час, коли по справі не зібрані всі докази, не проведено всі слідчі дії, та за існування вказаних ризиків, наявні аргументи тільки "проти" звільнення, тобто "за" обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки даний захід є необхідним за вказаних обставин.

Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і особистого зобов`язання не зможуть запобігти вказаним ризикам, оскільки він матиме змогу ухилитись від слідства та суду, що посилюється введенням в країні військового стану. Крім того суду не надано інформацію, щодо власників житла, чи є співвласники, їх відношення до перебування підозрюваного під домашнім арештом за вказаною стороною захисту адресою. Особиста порука не може бути застосована, оскільки суду не повідомлено про наявність осіб, які б заслуговували на довіру та поручились за підозрюваного.

Згідно з п.5 ч.1 ст. 176 КПК України тримання під вартою є запобіжним заходом, який у відповідності до ч.1 ст. 183 КПК України є винятковим, та застосовується лише в разі неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Враховуючи вказане, суд вважає клопотання підлягає задоволенню, крім того необхідно визначити альтернативний запобіжний захід заставу. Враховуючи кількість вилучених набоїв, підривачів, те що відносно ОСОБА_4 проводиться досудове розслідування по іншому кримінальному провадженню, - суд вважає необхідним визначити розмір застави 454200 грн. Клопотання сторони захисту не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.107,131,176-178,182, 183-187,193-194.196-197 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах кримінального провадження № 0000257, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Криворізька установа виконання покарань №3» строком на 60 (шістдесят) днів.

Визначити часом закінчення строку дії даної ухвали 05.07.2024р. 20:45 годин.

Визначити розмір застави 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 454200,00 гривень, в разі сплати якого вважати обраним ОСОБА_4 запобіжний захід заставу.

В разі внесення застави суд вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язок повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця свого проживання; не відлучатися із м. Кривого Рогу без дозволу слідчого, прокурора; з`являтись на виклики суду та слідчого, прокурора.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з під варти внаслідок внесення застави, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

В задоволенні клопотання підозрюваного та захисника про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - відмовити.

Виконання ухвали покласти на ВП № 6 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб з моменту її проголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1