Справа №766/1003/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2024 м.Херсон

27 травня 2024 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в спеціальному судовому провадженні в залі суду в м. Херсоні кримінальне провадження №0000260 від 27.06.2023 за обвинуваченням відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 111-1 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебуває вищевказане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України.

Прокурор заявив клопотання про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Обґрунтування клопотання.

Відповідно до обвинувального акта, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України, а саме у добровільному зайнятті громадянином України посади в незаконному правоохоронному органі, створеному на тимчасово окупованій території, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України.

Прокурором зазначено, що 22.06.2023 третім слідчим відділом (з дислокацією у м.Херсоні) ТУ ДБР у м.Мелітополі, ОСОБА_5 оголошено у розшук у зв`язку з тим, що останній перебуває на тимчасово окупованій території України, де переховується від органів слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

26.06.2023 слідчим суддею Заводського районного суду м.Миколаєва надано дозвіл на здійснення спеціального досудового розслідування.

30.06.2023 третім слідчим відділом (з дислокацією у м.Херсоні) ТУ ДБР у м.Мелітополі, скеровано обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 за ч. 7 ст. 111-1 КК України до суду для розгляду.

В порядку ст.177 КПК України прокурором встановлені наступні ризики, які обґрунтовують необхідність обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме те, що ОСОБА_6 може переховуватись від суду; незаконно впливати на свідків; може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Позиція сторін.

Прокурор підтримав заявлене клопотання з підстав викладених в ньому.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 при вирішенні клопотання покладався на розсуд суду.

Мотивація суду.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п.9 ч.2 ст.131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок обрання відносно особи запобіжного заходу визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч.1 ст.176 КПК України серед інших запобіжним заходом є: тримання під вартою.

Частина 6 статті 193 КПК України передбачає спеціальний порядок вирішення питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - розгляд такого клопотання здійснюється за відсутності підозрюваного, оголошеного у міжнародний розшук.

Так, суд може обрати такий запобіжний захід за відсутності обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження суд за участю обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна підсумувати, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу в порядку ч.6 ст.193 КПК України, тобто за відсутності обвинуваченого, суд, встановивши відповідні обставини відсутності обвинуваченого та за умови доведеності прокурором підстав, визначених ст.177 КПК України, може обрати запобіжний захід. При цьому, після затримання такої особи, остання не пізніш як через 48 годин повинна бути доставлена до місця кримінального провадження для розгляду за її участю клопотання про застосування раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

При цьому варто зазначити, що питання обґрунтованості підозри судом вже не перевіряється, оскільки прокурор, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми, звернувся до суду з обвинувальним актом. Вимог перевірки обґрунтованості обвинувального акта при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу кримінальне процесуальне законодавство не містить.

Щодо обставин відсутності обвинуваченого при розгляді кримінального провадження.

Згідно ч.6 ст.193 КПК України, прокурор повинен довести суду наявність достатніх підстав вважати, що обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Постановою слідчого ТУ ДБР від 22.06.2023 ОСОБА_5 оголошено у розшук.

Згідно відповіді заступника начальника Управління Служби безпеки України в Херсонській області від 25.04.2024 року, ОСОБА_5 переховується від органу досудового розслідування та знаходиться на тимчасово окупованій території Херсонської області.

06.05.2024 року Херсонським міським судом Херсонської області, у зв`язку зі встановленням факту ухилення обвинуваченого ОСОБА_5 від суду, постановлено ухвалу про здійснення спеціального судового провадження в кримінальному провадженні відносно останнього.

Враховуючи вищевикладене, прокурором доведено наявність обставин зазначених в ч.6 ст.193 КПК України, що дають підстави для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу за відсутності обвинуваченого.

Щодо наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

У клопотанні вказано, що обвинувачений ОСОБА_5 може: переховуватись від суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Суд вважає, що ризик переховування від суду є реальним, враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України, яке передбачає безальтернативне покарання у виді позбавлення волі від 12 до 15 років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Крім того, у зв`язку з ухиленням від досудового слідства, обвинувачений оголошений у розшук. Будучи повідомленим у визначений кримінальним процесуальним законодавством порядку, ухилився від органів досудового розслідування та продовжує ухилятись від суду.

Оцінюючи можливість обвинуваченого ОСОБА_5 впливу на свідків, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні та які ще не допитані в судовому засіданні, а тому, є підстави вважати, що обвинувачений зможе вчинити дії, спрямовані на зміну показів останніх з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Суд також вважає доведеним існування ризику вчинення нового кримінального правопорушення, з огляду на обставини інкримінованого злочину, який направлений проти основ національної безпеки України, тому існує ймовірність продовження вчинення колабораційної діяльності обвинуваченим.

Таким чином, прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Прокурором правильно наведені підстави вважати, що існують ризики переховування від суду, незаконного впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України суд, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

З огляду на викладене, прокурором доведено наявність обставин для обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою у порядку ч.6 ст.193 КПК України, відтак, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.177, 183, 193, 315, 369 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий СуддяОСОБА_1