Справа № 304/2686/23 Провадження № 1-кс/304/398/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 квітня 2024 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання представника заявника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 у межах кримінального провадження № 0000053 від 14 лютого 2022 року про скасування арешту майна,

У С Т А Н О В И В:

сімнадцятого квітня 2024 року до слідчого судді звернувся представник заявника ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту на 3 050 Євро; 100 доларів США; 23 498 гривень та мобільні телефони марки «iPhone 7» і «iPhone 10». Мотивує його тим, що ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 22 грудня 2023 року накладено арешт на вказане вище майно, яке вилучено 09 грудня 2023 року в ході проведення обшуку автомобіля марки «Chevrolet Lacceti», номерний знак НОМЕР_1 , а також особистого обшуку особи ОСОБА_3 , який перебував у вказаному транспортному засобі. Представник зазначає, що відповідно до Протоколів про результати отриманих грошових коштів від заявника, їх ідентифікація та вручення від 08 грудня 2023 року оперативними працівниками УСБУ в Закарпатській області вручено агенту дві купюри номіналом 50 доларів США, а жодних інших коштів не вручалось, тобто для органу досудового розслідування необхідні тільки вказані дві купюри, а відтак інші кошти не є предметом злочину. На момент подачі даного клопотання у застосуванні арешту на майно відпала потреба, оскільки з таким слідчим проведено всі необхідні процесуальні дії, спрямовані для повного, об`єктивного та всебічного досудового розслідування цього кримінального провадження. Як вказує ініціатор клопотання, слідчим за декілька днів буде закінчено досудове розслідування. Також вказав, що гривні та Євро потрібні ОСОБА_3 для проживання, а мобільні телефони - для особистого використання. Накладення арешту на майно перешкоджає законному праву останнього користуватись своїм майном і на теперішній час не має необхідності застосування арешту майна. Скасування арешту на таке, як зазначає ініціатор клопотання, не позначиться на ефективності досудового розслідування даного кримінального провадження, так як слідчий виконав усі слідчі дії. Більше того ОСОБА_3 , як законний користувач та власник вилученого майна, присутнім у суді при накладенні арешту не був та згоду на вилучення майна не надавав. Враховуючи наведене і розумність строків, а також співмірність обмеження права власності, просить клопотання задовольнити.

У судове засідання представник заявника ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 не з`явився, однак подав клопотання про розгляд справи у його відсутності.

Прокурор у судове засідання також не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання про скасування арешту майна за його відсутності, проти задоволення такого заперечив.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Дослідивши зміст клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити з таких підстав.

Згідно з ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 цього Кодексу підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Так, як убачається з матеріалів клопотання, досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України.

Обставинами розслідування цього кримінального провадження є порушення вимог Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні» № 1334-VI від 15.05.2009 та Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» від 14.07.2020, а саме організації та проведення азартних ігор без ліцензії, забезпечення функціонування закладів, де надається доступ до азартних ігор, які проводяться у мережі «Інтернет» без відповідних на те ліцензій.

Також убачається, що під час проведення обшуку автомобіля марки «Chevrolet Lacceti», р/н НОМЕР_1 , а також особистого обшуку особи ОСОБА_3 , який перебував у вказаному транспортному засобі, було виявлено та вилучено 15 банкнот номіналом 100 Євро на суму 1 500 Євро; 31 банкноту номіналом 50 Євро на суму 1 550 Євро; 2 банкноти номіналом 50 доларів США на суму 100 доларів США; 44 банкноти номіналом 500 на суму 21 000 гривень; 1 банкноту номіналом 1 000 гривень; 3 банкноти номіналом 200 гривень на суму 600 гривень; 34 банкноти номіналом 100 гривень на суму 3 400 гривень; 7 банкнот номіналом 50 гривень на суму 350 гривень; 6 банкнот номіналом 20 гривень на суму 120 гривень; 5 банкнот номіналом 5 гривень на суму 25 гривень; 8 банкнот номіналом 2 гривні на суму 16 гривень; 7 банкнот номіналом 1 гривня на суму 7 гривень, а також мобільні телефони марки «iPhone 7» і «iPhone 10».

Ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 22 грудня 2023 року накладено арешт вказане вище майно.

Із досліджених документів вбачається, що підставою для накладення арешту на це майно стало доведення прокурором, що вилучені під час обшуку грошові кошти та мобільні телефони мають значення речового доказу у кримінальному проваджені № 000053 та відповідають критеріям, зазначеним у статті 96-2, 98 КПК України, оскільки можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також підлягати спеціальній конфіскації.

Відповідність арештованого майна критеріям речового доказу, визначеним у ст. 98 КПК України, підтверджується також постановою детектива Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_5 про визнання речовими доказами документів від 09 грудня 2023 року, відповідно до якої вилучені грошові кошти та мобільні телефони визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 000053 від 14 лютого 2022 року.

Так, відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно в тому числі є доказом злочину.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 цього Кодексу речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з пунктом 4 ч. 1 ст. 96-2 КК України спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо майно було використане як знаряддя вчинення кримінального правопорушення.

Як встановлено у судовому засіданні, на даний час досудове розслідування у кримінальному провадженні № 000053 від 14 лютого 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, триває, слідчий суддя встановив, що арештовані грошові кошти - 3 050 Євро; 100 (сто) доларів США і 23 498 гривень та мобільні телефони марки «iPhone 7» і «iPhone 10» являються речовими доказами в рамках кримінального провадження, а також можуть підлягати спеціальній конфіскації, у справі ще не проведено всі негласні слідчі дії за участі цих грошових коштів і мобільних телефонів, в подальшому може виникнути необхідність у проведенні слідчих дій з арештованим майном, встановлення відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

За таких обставин, враховуючи, що арештовані грошові кошти і мобільні телефони можуть мати суттєве значення для встановлення істини в даному кримінальному провадженні для швидкого, повного та неупередженого розслідування, встановлення та притягнення винних до відповідальності, а також з метою збереження таких коштів і телефонів як речових доказів у кримінальному провадженні до вирішення його по суті та унеможливлення відчуження майна третім особам, у зв`язку з чим підстав сумніватися в розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження слідчий суддя не вбачає, потреба у застосуванні арешту цих коштів і телефонів на час розгляду клопотання ще не відпала, арешт накладено обґрунтовано, тобто з метою збереження речових доказів і застосування спеціальної конфіскації, а відтак слідчий суддя приходить до висновку, що таке є передчасним та у його задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

у задоволенні клопотання представника заявника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 у межах кримінального провадження № 0000053 від 14 лютого 2022 року про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1