Єдиний унікальний номер 205/5302/24
1-кп/205/853/24
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська
Провадження № 1-кп/205/853/24 Справа № 205/5302/24
У Х В А Л А

підготовчого судового засідання

13 червня 2024 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000251 від 16.02.2024 стосовно

ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Дніпропетровську, громадянин України, який має середню освіту, не одружений, утриманців не має, не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимий, останній раз: 03.01.2018 Ленінським районним судом м. Дніпропетровська за ч. 2 ст. 263, ч. 2 ст. 309, ч. 1 ст. 70 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки. Звільнився 02.02.2022 по відбуттю строку покарання.

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України (далі КК),

за участю:

прокурора ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_3

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває вищевказаний обвинувальний акт у кримінальному провадженні.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про призначення даного обвинувального акта до судового розгляду у відкритому судовому засіданні у зв`язку з його відповідністю вимогам ст. 291 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) та просив викликати у судове засідання обвинуваченого, потерпілу та свідків, згідно реєстру досудового розслідування.

Крім цього, прокурор, в порядку ст. 315 КПК, заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченому ОСОБА_3 , яке мотивував наявністю ризиків, передбачених п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК, запобігти яким можливо лише шляхом застосування до обвинувачених виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_3 не заперечував проти клопотання прокурора та вважали за можливе призначити обвинувальний акт до судового розгляду, а вирішення питання щодо продовження тримання під вартою залишив на розсуд суду.

Суд, дослідивши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, вислухавши клопотання прокурора та думку сторони захисту з цього приводу, вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 314 КПК, підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 314 КПК, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта.

Відповідно до ст. 316 КПК, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

З огляду на зазначене та оскільки підготовка до судового розгляду фактично завершена, суд вважає, що вказане кримінальне провадження підсудне Ленінському районному суду м. Дніпропетровська, і підстав для його закриття, зупинення або повернення обвинувального акта прокурору немає.

З урахуванням думки учасників підготовчого судового засідання суд вважає можливим призначити судовий розгляд на підставі зазначеного обвинувального акта, який здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Ленінського районного суду м. Дніпропетровська.

Крім того, суд вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора та викликати в судове засідання обвинуваченого, потерпілу та свідків, згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать зокрема про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних засобів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно зі ст. 370 КПК, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Дослідивши матеріали провадження суд доходить висновку, що обґрунтування, викладені у клопотанні прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу знайшли своє часткове підтвердження під час розгляду справи, з огляду на таке.

Так, суд бере до уваги, що ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні умисних кримінальних правопорушень, проти власності, які, відповідно до ст. 12 КК, належать до категорії кримінальних проступків та тяжких злочинів, за які Законом України про кримінальну відповідальність передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі строком до 8 років, а тому розуміючи можливе застосування такого суворого покарання, у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, обвинувачений ОСОБА_3 може перейти на нелегальне становище та переховуватися від суду.

Тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченим у випадку визнання їх винуватими у вчиненні злочинів, не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте як за національним законодавством (п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК), так і за практикою Європейського суду з прав людини, є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

При цьому, зазначений ризик об`єктивно збільшується з урахуванням ведення в Україні військового стану через агресію російської федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку, зокрема ускладнює належний виклик таких осіб, а також контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Погоджується суд й з доводами клопотання прокурора щодо наявності ризику того, що обвинувачений ОСОБА_3 може вчинити нове кримінальне правопорушення, оскільки останній раніше судимий за вчинення аналогічних злочинів, відбував реальне покарання в місцях позбавлення волі, що вказує на його схильність до протиправної поведінки та, як наслідок, про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК.

В той же час, суд не може погодитись з доводами клопотання прокурора про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК, оскільки жодних доказів впливу на потерпілих чи свідків у даному кримінальному провадженні прокурором не надано.

Відповідно до ст. 178 КПК, суд враховує, що обвинувачений ОСОБА_3 раніше судимий, не працевлаштований, має постійне місце мешкання та реєстрації.

Отже, приймаючи рішення про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 строку тримання під вартою, суд повно та об`єктивно дослідив усі обставини, з якими закон пов`язує можливість продовження такого виключного запобіжного заходу, враховує ступінь тяжкості інкримінованих обвинуваченому кримінального правопорушення, наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК і вважає, що саме такий запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти встановленим ризикам.

Підстав для зменшення розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, визначеної ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 22 квітня 2024 року судом не встановлено.

Керуючись ст. ст. 183, 199, 314, 315, 372 КПК, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора ОСОБА_4 задовольнити.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження стосовно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 357 КК у відкритому судовому засіданні на 10:00 годин 20.06.2024 в залі судового засідання №217 Ленінського районного суду м. Дніпропетровська за адресою: вул. Коробова, буд.6, м. Дніпро, 49128.

Судовий розгляд у кримінальному провадженні здійснювати одноособово суддею Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 .

У судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, потерпілу та свідків, згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.

Згідно ст. 317 КПК роз`яснити учасникам судового провадження можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб, тобто до 11 серпня 2024 року включно.

Ухвала суду в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення. В іншій частині ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1