УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2018 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі адвоката ОСОБА_3 (свідоцтво ВН № 0000055 від 18.11.2015р. про право на заняття адвокатською діяльністю та ордер),

розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 , яка виразилася у нездійсненні інших процесуальних дій, в рамках кримінального провадження № 0003694 від 03.04.2018р., -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшла вказана скарга.

Вимоги скарги обґрунтовані тим, що слідчими СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003694 від 03.04.2018р.

29.05.2018р. потерпіла ОСОБА_4 подала до слідчого клопотання про вчинення слідчих дій - допиту в якості потерпілої ОСОБА_4 та в якості свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7

08.06.2018р. слідчим СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 повідомлено потерпілу ОСОБА_4 , що подане нею клопотання задоволено в повному обсязі.

Разом з тим, станом на 13.11.2018р. слідчим в казані у клопотанні слідчі дії проведенні не були, що на думку адвоката ОСОБА_3 , свідчить про наявність у діях слідчого бездіяльності, тому просив визнати протиправною бездіяльність слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 щодо не проведення слідчих (розшукових) дій та зобов`язати його вчинити вказані у клопотанні потерпілої слідчі (розшукові) дії протягом 14 днів з моменту отримання ухвали слідчого судді.

У судовому засіданні адвокат підтримав подану скаргу та просив задовольнити її.

Уповноважений слідчий Солом`янського УП ГУ НП України в м. Києві в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду скарги був повідомлений належним чином. Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України його неявка не є перешкодою для розгляду скарги, у зв`язку з чим слідчий суддя ухвалив проводити судовий розгляд у його відсутності.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає, що подана скарга не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Бездіяльність, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій (крім внесення відомостей до ЄРДР та повернення тимчасово вилученого майна), є третім, комплексним видом бездіяльності, оскарження якої допускається відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України та передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК України строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена. Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

Наведеним ознакам відповідає бездіяльність, яка виникає внаслідок невиконання вимог ст. 220 КПК України, відповідно до яких клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, в своїх узагальненнях щодо практики розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, зазначав, що слідчим суддя варто зважати на те, що відповідна бездіяльність може бути зумовлена не лише невчиненням процесуальної дії в межах встановлених зазначеною нормою строків, а й неналежним розглядом клопотання, зокрема, залишенням його без процесуального реагування або неналежним на нього процесуальним реагуванням.

В ході судового розгляду скарги встановлено, що слідчими СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003694 від 03.04.2018р.

29.05.2018р. потерпіла ОСОБА_4 подала до слідчого клопотання про вчинення слідчих дій - допиту в якості потерпілої ОСОБА_4 та в якості свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7

07.06.2018р. постановою слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 задоволено клопотання потерпілої ОСОБА_4 від 06.06.2018р. у кримінальному провадженні № 0003694 від 03.04.2018р. про проведення допиту потерпілої ОСОБА_4 та в якості свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , про що було повідомлено потерпілу.

Станом на 13.11.2018р. допит вказаних свідків проведено слідчим не було, оскільки ним вчиняються дії на встановлення місцязнаходження вказаних у клопотанні потерпілої свідків, про що було надано відповідь на адвокатський запит.

Відповідно до ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку забороняється.

Верховний Суд у своєму «Науковому висновку щодо меж дискреційного повноваження суб`єкта владних повноважень та судового контролю за його реалізацією» від 11.04.2017р. зазначив, що дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи без діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору із будь-ким.

Дискреційне повноваження надається у спосіб його закріплення в оціночному понятті, відносно-визначеній нормі, альтернативній нормі, нормі із невизначеною гіпотезою. Для позначення дискреційного повноваження законодавець використовує, зокрема, терміни «може», «має право», «за власної ініціативи», «дбає», «забезпечує», «веде діяльність», «встановлює», «визначає», «на свій розсуд». При реалізації дискреційного повноваження суб`єкт владних повноважень зобов`язаний поважати основоположні права особи, додержуватися: конституційних принципів; принципів реалізації відповідної владної управлінської функції; принципів здійснення дискреційних повноважень; змісту публічного інтересу; положень власної компетенції; вказівок, викладених у інтерпретаційних атах; фахових правил, закріплених у нормативних актах; адміністративної практики; судової практики; процедурних вимог.

Системний аналіз вказаних норм права свідчить про те, що під час здійснення слідчих дій, зокрема, проведення допиту в якості свідків осіб, слідчий має право самостійно визначати на свій розсуд порядок проведення слідчих дій в даному кримінальному провадженні, тому в його діях відсутня бездіяльність.

За таких обставин, слідчий суддя вражає, що скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 220, 303-307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 , яка виразилася у нездійсненні інших процесуальних дій в кримінальному провадженні № 0003694 від 03.04.2018р. - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1