Справа № 296/4787/24
УХВАЛА

Іменем України

24 травня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Житомирі клопотання слідчого слідчого відділу Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження №0000316 від 05.04.2024 про арешт майна

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотаннями в обґрунтування якого зазначив, що слідчим управлінням ГУНП в Житомирській здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 05.04.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000316 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що жителі Житомирської області здійснюють незаконну діяльність, пов`язану із умисним одержанням доступу, з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем та зберіганням файлів порнографічного характеру, які містять ознаки дитячої порнографії.

19.04.2024 до Слідчого управління ГУНП в Житомирській області надійшов рапорт інспектору ВПК в Житомирській області ДКП НП України згідно якого в ході проведення перевірки за допомогою ліцензійного програмного забезпечення, а також доступу до інтернет-ресурсу « ІНФОРМАЦІЯ_1 », встановлено, що ІР-адреса 193.238.33.53 використовувалась та використовується для розповсюдження матеріалів порнографічного характеру, що містять ознаки дитячої порнографії. Так, з вказаної ІР-адреси зафіксовано вивантаження файлів, частина з яких автоматично категоризовано системою «icaccops» як Важкі файли, що означає присутність на наявних матеріалах ознак порнографії за участю дітей.

У відповідності до відповіді на запит за вих. № 62 від 19.04.2024 від ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » абонентом, що з 01.01.2024 року по 01.04.2024 року використовував ІР-адресу НОМЕР_1 є ОСОБА_5 , адреса підключення доступу до мережі інтернет: АДРЕСА_1 , договір № від 04.12.2020.

13.05.2024 на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира №296/3984/24 від 29.04.2024 за місцем проживання гр. ОСОБА_5 , що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 було проведено обшук, в ході якого виявлено та вилучено до ІНФОРМАЦІЯ_3 , що за адресою: АДРЕСА_2 наступне майно:

1) Системний блок чорного кольору HP Pro s/n CZC34002G2 опечатано згідно норма та правил пакування речових доказів биркою СУ ГУНП в Житомирській області.

2) Мобільний телефон Redmi M2006C3MNG Imei 1: НОМЕР_2 , Imei 2: НОМЕР_3 в корпусі чорного кольору упаковано до спец пакету НПУ PSP 1315522.

3) Роутер білого кольору TP-Link s/n 807 Ru/1.0, MAC:68:FF:7B:B3:62:BC із дротом живлення упаковано до спец пакету НПУ СУ PSP 2217508.

В обґрунтування клопотання необхідно зазначити, що підставою та метою накладення арешту на майно є збереження речових доказів, оскільки відповідно до постанови слідчого від 13.05.2024 перелічені вище речі та предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000316 від 05.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301-1 КК України.

Прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав викладених в ньому.

Дослідивши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується клопотання, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення клопотання по суті, суд приходить до наступних висновків.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, знищення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до санкції ч. 4 ст. 189 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Ч. 10 ст. 170 КПК України: арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Виходячи з змісту вимог ч. 3ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст. 26 КПК України).

З огляду на обставини вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, слідчий суддя з метою забезпечення дієвості досудового розслідування, запобігання можливості приховування та зникнення майна та насамперед збереження речового доказу для можливості проведення експертизи , а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, вважає наявними підстави для задоволення клопотання.

Керуючись статтями 98, 170-172, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на системний блок чорного кольору HP Pro s/n CZC34002G2 опечатано згідно норма та правил пакування речових доказів биркою СУ ГУНП в Житомирській області, мобільний телефон Redmi M2006C3MNG Imei 1: НОМЕР_2 , Imei 2: НОМЕР_3 в корпусі чорного кольору упаковано до спец пакету НПУ PSP 1315522, роутер білого кольору TP-Link s/n 807 Ru/1.0, MAC:68:FF:7B:B3:62:BC із дротом живлення упаковано до спец пакету НПУ СУ PSP 2217508, які були вилучені в ході обшуку 13.05.2024 за адресою АДРЕСА_1 , з метою запобігання приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження речових доказів, тобто забезпечення їх збереження по кримінальному провадженню №0000316 від 05.04.2024 року.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до ІНФОРМАЦІЯ_4 протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання, про скасування арешту повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядатиметься слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1