Справа №295/9559/24
УХВАЛА

щодо надання дозволу на затримання з метою приводу

21.06.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

розглянувши у закритому судовому засіданні клопотання про надання дозволу на затримання з метою приводу, подане слідчою ВП № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000016 від 19.01.2023,відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, -

в с т а н о в и в:

І. Суть клопотання

Слідча за погодженням з прокурором, шляхом використання системи «Електронний суд», звернулась з клопотанням, в якому просить надати дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В клопотанні вказано, що в провадженні ВП № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000016 від 19.01.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, за фактом незаконного зберігання ОСОБА_5 наркотичного засобу «канабісу» у великому розмірі без мети збуту.

В обґрунтування клопотання слідча посилається на те, що підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, про що 29.03.2023 складено повідомлення про підозру та врученебатьку підозрюваного.

Згідно клопотання ОСОБА_5 переховується від органу досудового розслідування, у зв`язку з чим був оголошений в розшук, досудове розслідування було зупинено.

Відносно ОСОБА_5 заведено оперативно-розшукову справу, проте місце знаходження підозрюваного на даний час не встановлене.

Слідча вважає, що існують передбачені законом підстави для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З огляду на викладені обставини, слідча просить надати дозвіл на затримання підозрюваного з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

ІІ. Процедура та позиції сторін

Під час розгляду клопотання про надання дозволу на затримання здійснювалось повне фіксування судового засідання технічними засобами.

Прокурор Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених в ньому. Пояснив, що ОСОБА_5 оголошений в розшук, але встановити місце його перебування не представляється можливим.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство

Відповідно до ст. 188 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Це клопотання може бути подане: 1) одночасно з поданням клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або зміни іншого запобіжного заходу на тримання під вартою; 2) після подання клопотання про застосування запобіжного заходу і до прибуття підозрюваного, обвинуваченого до суду на підставі судового виклику; 3) після неприбуття підозрюваного, обвинуваченого за судовим викликом для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і відсутності у слідчого судді, суду на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю.

Прокурор додає до клопотання документи, які підтверджують зазначені у пунктах 1, 2 частини четвертої статті 189 цього Кодексу обставини.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні ВП № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000016, відомості щодо якого 19.01.2023 були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, за фактом незаконного зберігання ОСОБА_5 наркотичного засобу «канабісу» без мети збуту.

Постановою прокурора Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 від 17.03.2023 в кримінальному провадженні №0000016 змінено кваліфікацію кримінального правопорушення з ч. 1 ст. 309 КК України на ч. 2 ст. 309 КК України.

29.03.2023 складено письмове повідомлення про підозру, згідно якого ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, яке було вручене його батькові.

Відповідно до постанови слідчого Житомирського ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 від 12.04.2023 ОСОБА_5 оголошений в розшук.

12.04.2023 досудове розслідування в кримінальному провадженні було зупинено у зв`язку з розшуком підозрюваного.

21.06.2024 слідчому судді Богунського районного суду м. Житомира подано клопотання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Дослідивши клопотання про надання дозволу на затримання з метою приводу, додані до нього копії з матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що підстави для його задоволення відсутні з огляду на наступне.

Згідно зі ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Статтею 135 КПК України (глава 11) визначено порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні, а саме визначено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

Повістка про виклик вручається особі працівником органу зв`язку, працівником правоохоронного органу, слідчим, прокурором, а також секретарем судового засідання, якщо таке вручення здійснюється в приміщенні суду.

Підтвердження отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом регламентовано ст. 136 КПК України, відповідно до якої належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

Всупереч викладеному, слідчою в клопотання та прокурором в судовому засіданні не підтверджено, що він обізнаний про те, що має статус підозрюваного в кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 309 КК України, згідно наданих матеріалів ОСОБА_5 був опитаний в провадженні лише один раз в якості свідка 19.01.2023, в подальшому не надано жодного доказу, що ОСОБА_5 викликався до слідчого, жодний процесуальний документ на підтвердження такої процесуальної дії до клопотання не долучений, тобто відсутні підстави вважати, що ОСОБА_5 переховується від органу досудового розслідування/суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Нормами п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;

Згідно з пунктами 2, 5 частини 2 статті 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

З матеріалів, долучених до клопотання, вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється за ознаками вчинення кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 309 КК України.

Санкція частини 2 статті 309 КК України передбачає покарання у вигляді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк до трьох років.

Згідно з п. 4 ст. 12 КК України нетяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше п`яти років.

Отже, досудове розслідування в кримінальному провадженні здійснюється за ознаками вчинення кримінального правопорушення, яке є нетяжким злочином, а відтак слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено наявність підстав для застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою відповідно до положень ст. 183 КПК України.

Крім того, згідно клопотання 12.04.2023 ОСОБА_5 був оголошений в розшук у зв`язку з тим, що ухиляється від органу досудового розслідування, досудове розслідування зупинене.

Відповідно до ст. 280 КПК України досудове розслідування може бути зупинене після повідомлення особі про підозру, в тому числі, коли підозрюваного оголошено в розшук. Після зупинення досудового розслідування проведення слідчих (розшукових) дій не допускається, крім тих, які спрямовані на встановлення місцезнаходження підозрюваного.

Згідно з ст. 282 КПК України у разі потреби проведення слідчих (розшукових) чи інших процесуальних дій зупинене досудове розслідування відновлюється постановою слідчого, прокурора.

Слідчі (розшукові) дії визначені та регламентовано порядок їх проведення главою 20 розділу ІІІ (досудове розслідування) КПК України. Так, відповідно до ч. 1 ст. 223 КПК України слідчими (розшуковими) діями є дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. До слідчих (розшукових) дій належать допити, пред`явлення особи чи речей для впізнання, пред`явлення трупа до впізнання, проникнення до житла чи іншого володіння, обшук, огляд, слідчий експеримент, освідування особи, експертизи.

Зі змісту ч. 2 ст. 131 КПК України вбачається, що затримання особи та тримання під вартою є заходами забезпечення кримінального провадження.

За своїм змістом заходи забезпечення кримінального провадження не є слідчими (розшуковими) діями.

Слідчий суддя вважає, що заходи забезпечення кримінального провадження не можуть бути застосовані у кримінальному провадженні, яке зупинене, оскільки такі дії суперечать вимогам ст. 280 КПК України. Виготовлення та звернення до суду з клопотаннями про надання дозволу на затримання з метою приводу та обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не є слідчими (розшуковими) діями, спрямованими на встановлення місцезнаходження підозрюваного. У разі необхідності звернутися до слідчого судді з відповідними клопотаннями слідчий, з урахуванням вимог ст. 282 КПК України, зобов`язаний відновити досудове розслідування.

До клопотання не долучені докази, які підтверджують, що клопотання про надання дозволу на затримання подано слідчим за погодженням з прокурором в кримінальному провадженні, досудове розслідування в якому відновлено у встановлений КПК України спосіб.

Беручи до уваги те, що слідчим в клопотанні та прокурором судовому засіданні не доведено та не надано докази, які підтверджують, що органом досудового розслідування вжито заходи для належного повідомлення ОСОБА_5 про виклики до слідчого в порядку та у спосіб, які передбачені чинним КПК України; не доведено, що він переховується від органу досудового розслідування, а відтак є недоведеною можливість застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за підозрою у вчиненні злочину, який є нетяжким; клопотання про надання дозволу на затримання подане в кримінальному провадженні, яке є зупиненим, що взагалі виключає можливість звернення з таким клопотанням; слідчий суддя доходить висновку про відмову в наданні дозволу на затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст. ст. 188-190, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання про надання дозволу на затримання з метою приводу ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1