Справа № 296/1786/24
УХВАЛА

Іменем України

28 лютого 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 , ознайомившись зі скаргою захисника підозрюваної ОСОБА_2 ОСОБА_3 на повідомлення слідчого про підозру ОСОБА_2 від 12.10.2023 у кримінальному провадженні № 0000242,

У С Т А Н О В И В :

1. 27.02.2024 захисник ОСОБА_3 в інтересах підозрюваної ОСОБА_2 надіслала до Корольовського районного суду міста Житомира через електронний кабінет в ЄСІТС скаргу на повідомлення про підозру ОСОБА_2 від 12.10.2023 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.3 ст.201-1, ч.4 ст. 246, ч. 3 ст. 358, ч.4 ст. 358 КК України.

2. На підставі протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 27.02.2024, зазначена скарга у справі №296/1786/24 передана слідчому судді ОСОБА_1 .

3. В цей же день захисник ОСОБА_3 в інтересах підозрюваної ОСОБА_2 повторно надіслала через електронний кабінет в ЄСІТС до Корольовського районного суду міста Житомира ідентичну скаргу на повідомлення слідчого про підозру ОСОБА_2 від 12.10.2023.

4. На підставі протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 27.02.2024, зазначена скарга у справі №296/1789/24 передана слідчій судді ОСОБА_4 .

5. В ухвалі Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30.05.2018 у справі № 676/7346/15-к сформульовано правову позицію, що хоча у КПК не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права.

6. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.06.2022 у справі № 2-591/11 зазначила, що "Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні. Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права. Тому відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії".

7. Велика Палата Верховного Суду неодноразово застосовувала аналогію у процесуальному праві, зокрема у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 905/1956/15 (провадження № 12-62гс19, пункт 6.27), від 27 листопада 2019 року у справі № 629/847/15-к (провадження № 13-70кс19), від 16 червня 2020 року у справі № 922/4519/14 (провадження № 12-34гс20, пункт 6.19), від 13 січня 2021 року у справі № 0306/7567/12 (провадження № 13-73кс19, пункт 28), від 28 вересня 2021 року у справі № 761/45721/16-ц (провадження № 14-122цс20, пункт 105).

8. Відповідно до положень статті 44 Цивільного процесуального кодексу України, статті 43 Господарського процесуального кодексу України, статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

9. Ураховуючи, що захисник ОСОБА_3 , що діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_2 в один і той самий день одночасно подала до суду дві ідентичні скарги на повідомлення слідчого про підозру ОСОБА_2 від 12.10.2023 у кримінальному провадженні № 0000242, які відповідно до протоколів автоматичного визначення слідчого судді у справах №296/1786/24 та №296/1789/24 розподілені різним слідчим суддям, слід дійти висновку, що вказані дії сторони захисту можуть свідчити про намагання маніпуляцій автоматизованим розподілом справ між слідчими суддями, що суперечать завданню кримінального судочинства, у зв`язку з чим такі дії визнаються слідчим суддею зловживаннями процесуальними правами стороною захисту.

10. КПК не містить відповіді на питання як має діяти слідчий суддя у разі встановлення дій, що свідчать про наявність ознак зловживаннями процесуальними правами, однак з урахуванням постанови Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 2-591/11 слідчий суддя не може ігнорувати та залишати відповідні зловживання сторони кримінального провадження без належного реагування та за наявності відповідної прогалини в законодавчому регулюванні не позбавлений права застосувати у такому випадку аналогію процесуального права.

11. Так, відповідно до частини 3 статті 44 Цивільного процесуального кодексу України, частини 3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України, частини 3 статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України якщо подання скарги визнається зловживанням процесуальними правами, суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу.

12. Відповідно до частини 6 статті 9 Кримінального процесуального кодексу України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження.

13. Європейський Суд з прав людини неодноразово, зокрема, у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» вказував на недопустимість зневілювання принципом верховенства права у випадках, коли поведінка учасників свідчить про зловживання своїм процесуальним правом.

14. Ураховуючи, що одночасного подання захисником ОСОБА_3 до суду декількох ідентичних скарг на повідомлення про підозру ОСОБА_2 має ознаки зловживаннями процесуальними правами на звернення до суду з метою маніпуляції автоматизованим розподілом справ між слідчими суддями, що суперечать завданню кримінального судочинства, слідчий суддя дійшов висновку про наявність застосування наслідків зловживання процесуальними правами у порядку аналогії процесуального права та повернення скарги особі, яка її подала.

Керуючись статтями 2, 7, 9, 372 Кримінального процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В :

1. Скаргу захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваної ОСОБА_2 на повідомлення слідчого про підозру ОСОБА_2 від 12.10.2023 у кримінальному провадженні № 0000242 у справі №296/1786/24 повернути особі, яка її подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дати отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя Костянтин ШАЛОТА