Справа № 761/5730/24
Провадження № 1-кс/761/4537/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2024 року м. Київ

Суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві,в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва, заяву адвоката ОСОБА_2 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від участі у розгляді клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_4 , погодженого прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 305, ч. 3 ст. 305, ч.3 ст. 307КК України, в межах кримінального провадження № 0000583 від 27.10.2022 (справа 761/5730/24, провадження 1-кс/761/4313/2024),

за участю:

секретаря - ОСОБА_7 ,

прокурора - ОСОБА_5 ,

захисників - ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

підозрюваного - ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИЛА :

В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3 15.02.2024 надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_4 , погоджене прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 305, ч. 3 ст. 305, ч. 3 ст. 307 КК України, в рамках кримінального провадження № 0000583 від 27.10.2022 (справа 761/5730/24, провадження 1-кс/761/4313/2024).

16.02.2024 у судовому засіданні адвокат ОСОБА_2 надав письмову заяву про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_3 від участі у розгляді клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_4 , погодженого прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 305, ч. 3 ст. 305, ч. 3 ст. 307 КК України, в рамках кримінального провадження №0000583 від 27.10.2022 року у зв`язку із наявністю обставин, які викликають сумніви у його неупередженості та об`єктивності.

Вказана заява про відвід передана для розгляду судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_2 свою заяву підтримав та просив її задовольнити. Також додав, що стороні захисту досі не вручено повний текст попередньої ухвали, постановленої слідчим суддею ОСОБА_3 , а сам слідчий суддя спілкується з учасниками провадження в судовому засіданні на підвищених тонах. Отже, вважає, що упередженість слідчого судді ОСОБА_3 підтверджується вже сформованою позицією щодо підозрюваного ОСОБА_6 , оскільки суддя вже брав участь у розгляді клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке ним було задоволено. Також у сторони захисту виникають сумніви щодо об`єктивності судді, оскільки при розгляді попереднього клопотання ОСОБА_3 допущено низку порушень, які призвели до звернення ОСОБА_6 до ВРП зі скаргою на дії слідчого судді ОСОБА_3 .

Адвокат ОСОБА_8 заявлений слідчому судді відвід підтримала. Також повідомила, що в приймальну до слідчого судді ОСОБА_3 перед початком судового розгляду клопотання зайшла прокурор, при цьому адвокат сама особисто стала свідком спілкування слідчого судді ОСОБА_3 з прокурором ОСОБА_5 .

Адвокат ОСОБА_9 заявлений слідчому судді ОСОБА_3 відвід підтримав та вказав, що наявні підстави для відводу судді, передбачені п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України. Зазначив, що в судовому засіданні слідчий суддя ОСОБА_3 висловлювався російською мовою і висловив бажання поговорити «по чоловічому». У нього вже є особисте упереджене ставлення до підозрюваного ОСОБА_6 .

Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні заявлений відвід підтримав та зазначив, що слідчий суддя ОСОБА_3 налаштований щодо нього агресивно.

Прокурор ОСОБА_5 заявлений адвокатом ОСОБА_2 відвід слідчому судді ОСОБА_3 не підтримала та зазначила, що сам підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні поводив себе некоректно, порушував засади моралі, вимагав від судді заявлення самовідводу. Разом з тим, закликів з боку слідчого судді щодо «поговорити по чоловічому» не було. Щодо тверджень сторони захисту про позапроцесуальне спілкування зі слідчим суддею зазначила, що вона була у приймальні судді, де повідомила працівникам апарату про те, що прибула в судове засідання, при цьому зі слідчим суддею ОСОБА_3 вона не спілкувалася про розгляд даного клопотання, твердження про що з боку адвоката є голослівними. Відтак, вважає доводи сторони захисту щодо упередженості та необ`єктивності слідчого судді ОСОБА_3 недоведеними.

Розгляд вказаної заяви слідчий суддя ОСОБА_3 просив проводити за його відсутності.

Дослідивши матеріали судового провадження 1-кс/761/4313/2024, ознайомившись із аудіозаписом судового засідання, заслухавши думку учасників судового провадження, суддя приходить до наступних висновків.

Так, до Шевченківського районного суду м. Києва 15.02.2024 надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_4 , погоджене прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 305, ч. 3 ст. 305, ч.3 ст. 307КК України, в межах кримінального провадження №0000583 від 27.10.2022 (справа 761/5730/24, провадження 1-кс/761/4313/2024), яке, у порядку автоматизованого розподілу справ між слідчим суддями, було передано у провадження слідчого судді ОСОБА_3 .

У судовому засіданні 16.02.2024 адвокатом ОСОБА_2 заявлено відвід слідчому судді ОСОБА_3 .

Так, вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений пунктами 1, 2, 5 ч.1 ст. 75 та ст. 76 КПК України.

Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

- якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача (п.1 ч.1 ст. 75 КПК України);

- якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник (п.2 ч.1 ст. 75 КПК України);

- у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п.5 ч.1 ст. 75 КПК України).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо наявні інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості.

При вирішенні цих заяв, суд керується положеннями кримінального процесуального законодавства України, а також ураховує практику Європейського суду з прав людини.

ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово вказував на існування двох елементів безсторонності суду: суб`єктивної, яка полягає у тому, щоб жоден із його членів відкрито не проявляв упередженість та особисту зацікавленість, а також об`єктивної, що передбачає існування достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви щодо цього.

Так, у справі за заявою Мироненка і Мартиненка проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності суду має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див. у справі Фей проти Австрії, Ветштайн проти Швейцарії). У кожній окремій справі слід визначити чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та сутність, що свідчать про те, що суд є безстороннім (див. у справі Пуллар проти Сполученого королівства).

Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність судді презюмується. Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді.

Разом з тим, суд вважає за потрібне роз`яснити, що не вважає саму по собі заяву про відвід судді безумовною підставою для відсторонення судді від участі у кримінальному провадженні. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що вимог щодо неупередженості не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі Клейн та інші проти Нідерландів).

Адвокатом ОСОБА_2 у своїй заяві про відвід слідчого судді ОСОБА_3 не викладено будь-яких фактичних даних, які б могли слугувати підставою для сумніву в неупередженості судді. Усі перелічені адвокатом підстави за своєю суттю зводяться до незгоди сторони захисту із процесуальними рішеннями, які приняті слідчим суддею під час участі у кримінальному провадженні.

Доказів особистої упередженості слідчого судді ОСОБА_3 також не вбачається зі змісту заяви про відвід та матеріалів клопотання з додатками про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 .

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. у справі Ветштайн проти Швейцарії).

Неупередженість є ключовою характеристикою судді, головною ознакою судової влади та основою судового процесу і вважається очевидним фактом. Презумпція неупередженості має значну вагу. Особа, яка заявляє про упередженість, повинна бути здатна довести реальну або очевидну відсутність неупередженості у судді.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників. Сумнів у безсторонності судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечну недовіру до суду та відповідно змін його складу.

На думку суду, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Позиція захисника щодо відводу з підстав того, що слідчий суддя ОСОБА_3 , на його думку, не надав стороні захисту повного тексту судового рішення, вже розглядав аналогічне клопотання щодо підозрюваного ОСОБА_6 - є формою прояву незгоди захисника з рішеннями слідчого судді, прийнятими в рамках інших судових проваджень, внаслідок якої у захисника, за його словами, виникло враження щодо упередженості та необ`єктивності слідчого судді ОСОБА_3 . Однак, такі доводи захисника є припущеннями та не доводяться об`єктивно.

При цьому сам факт участі судді ОСОБА_3 як слідчого судді у цьому кримінальному провадженні раніше та ухвалення ним відповідних судових рішень не може бути підставою для відводу слідчого судді, оскільки не свідчить наперед про сформованість позиції слідчого судді із розгляду нового клопотання, яке тільки надійшло у провадження слідчого судді.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18). Також, Верховний Суд вважає відвід завідомо безпідставним, якщо у заяві про відвід відсутні будь-які докази, які свідчили б про необ`єктивність чи упередженість судді щодо заявника, тобто підстави для відводу ґрунтуються на власних припущеннях заявника, або якщо підставою для відводу є непогодження сторони з процесуальними рішеннями судді.

Наприклад, в ухвалі від 18 грудня 2018 року у справі №910/2968/18 Верховний Суд визнав відвід завідомо безпідставним, а його заявлення зловживанням процесуальними правами, оскільки вказаний відвід по суті «є висловленням незгоди з процесуальним рішенням Верховного Суду після того, як суд мотивував таке рішення».

Крім цього, згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 «Про незалежність судової влади» від 13 червня 2007 року, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Також, слід зазначити, що наявність скарги щодо судді у провадженні Вищої ради правосуддя, відкриття дисциплінарного провадження за такою скаргою не породжує конфлікту інтересів у діяльності судді щодо розгляду конкретної судової справи. Отже, подання підозрюваним ОСОБА_6 скарги на вчинення дисциплінарного проступку суддею Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3 до Вищої ради правосуддя не є підставою для відводу слідчого судді ОСОБА_3 .

Також суддя ознайомилась із аудіозаписом судового засідання від 16.02.2024, який не містить підтвердження заяви сторони захисту щодо спілкування слідчого судді ОСОБА_3 на підвищених тонах з учасниками провадження, суб`єктивного чи упередженого ставлення до підозрюваного ОСОБА_6 , некоректних висловів у бік захисників.

Таким чином, на переконання суду, відсутні підстави стверджувати про існування у цій справі обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3 .

За таких обставин, заява захисника ОСОБА_2 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від участі у розгляді клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_4 , погодженого прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 305, ч. 3 ст. 305, ч. 3 ст. 307КК України, в межах кримінального провадження №0000583 від 27.10.2022 (справа 761/5730/24, провадження 1-кс/761/4313/2024), не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 75-81, 309 КПК України, суддя

УХВАЛИЛА :

Заяву адвоката ОСОБА_2 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від участі у розгляді клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого упраління Служби безпеки України ОСОБА_4 , погодженого прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 305, ч. 3 ст. 305, ч. 3 ст. 307 КК України, в межах кримінального провадження № 0000583 від 27.10.2022 (справа 761/5730/24, провадження 1-кс/761/4313/2024) - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголосити 20 лютого 2024 року о 10 год. 10 хв.

Суддя ОСОБА_1