Провадження № 1-кс/947/8248/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.06.2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 яке погоджено прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Одеси, громадянина України, не одруженого, без дітей, займається професійною спортивною діяльністю, зареєстрований та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

І. Суть клопотання

Слідчий звернувся до слідчого судді Київського районного суду м. Одеси з клопотанням погодженого прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 .

1.1. Клопотання слідчого

Досудовим розслідуванням встановлено, що Слідчим відділом Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000497 від 08.04.2024 року, відкритого за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 07.05.2024 до чергової частини ОРУП №1 ГУНП в Одеській області надійшла заява від громадянина Ш щодо вжиття заходів правового характеру до групи невстановлених осіб, які 17.04.2024, під час дії воєнного стану, висунили вимогу, що полягала у передачі грошових коштів на суму 1000 доларів США, та супроводжувалась заподіянням тілесних ушкоджень. (ЕО №8258 від 07.05.2024)

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 17.04.2024, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, під час дії в Україні правового режиму воєнного стану, маючи умисел, спрямований на вимагання грошових коштів у потерпілого ОСОБА_7 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , біля ресторану «Артшат», вступивши у попередню змову з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зустрілись із потерпілим ОСОБА_7 та почали здійснювати на останнього психологічний тиск, погрожуючи фізичною розправою та застосовуючи фізичну силу, що спричинила потерпілому ОСОБА_7 фізичний біль, висунули потерпілому протиправну вимогу на передачу грошових коштів у сумі 1000 доларів США та заволоділи валізою потерпілого в якому містились його робочі інструментами, з метою забезпечення повернення ОСОБА_7 неіснуючого боргу в розмірі 1000 доларів США.

Того ж дня, 17.04.2024, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на вимагання грошових коштів у потерпілого ОСОБА_7 , ОСОБА_9 о. спільно з ОСОБА_8 , використовуючи транспортний засіб марки «BMW» моделі «X6» д.н.з. НОМЕР_1 разом із ОСОБА_7 направились за місцем мешкання останнього за адресою: АДРЕСА_3 . Прибувши за вказаною адресою, ОСОБА_9 та ОСОБА_8 повторно висунули потерпілому ОСОБА_7 протиправну вимогу про передачу грошових коштів у сумі 1000 доларів США з метою погашення неіснуючого боргу, надавши останньому один день на виконання злочинних вимог, після чого ОСОБА_9 о. спільно з ОСОБА_8 покинули вказане адресу у невідомому напрямку.

В подальшому, 18.04.2024 близько 20:00, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на вимагання грошових коштів у потерпілого ОСОБА_7 , ОСОБА_9 о. спільно з ОСОБА_8 прибули за адресою: АДРЕСА_3 , де мешкає потерпілий ОСОБА_7 та повторно висунули вимогу про необхідність передачі їм неіснуючого боргу в сумі 1000 доларів США однак, потерпілий відмовився повертати неіснуючий борг, на що ОСОБА_9 та ОСОБА_8 почали залякувати потерпілого та висувати погрози у разі ненадання останнім грошових коштів у найкоротший строк, після чого покинули адресу мешкання потерпілого.

В подальшому, 27.04.2024, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на вимагання грошових коштів у потерпілого ОСОБА_7 , ОСОБА_9 о. спільно з ОСОБА_8 прибули за адресою: АДРЕСА_3 , де мешкає потерпілий ОСОБА_7 та застосовуючи фізичну силу, що спричинила потерпілому фізичний біль, повторно висунули потерпілому ОСОБА_7 протиправну вимогу на передачу грошових коштів та наголосили, що сума боргу зросла та вже становить 2000 доларів США , після чого покинули адресу мешкання потерпілого.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на вимагання грошових коштів у потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_4 біля готелю «Вояж», ОСОБА_9 о. за попередньою змовою із ОСОБА_8 , зустрілись із потерпілим ОСОБА_7 , де, під час зустрічі, здійснюючи на потерпілого психологічний тиск, погрожуючи фізичною розправою, повторно висунули протиправну вимогу про передачу останнім грошових коштів у сумі 1000 доларів США за виплату неіснуючого боргу. Усвідомлюючи дійсність реалізації висунутих ОСОБА_9 та ОСОБА_8 погроз у разі невиконання пред`явленої вимоги, потерпілий передав останнім грошові кошти в розмірі 200 доларів США, після чого, ОСОБА_9 та ОСОБА_8 розпорядились отриманими грошовими коштами на власний розсуд.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Підозрюваний та захисник проти задоволення клопотання заперечували, зважаючи на його необґрунтованість, а також просив застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою. Звертали увагу слідчого судді щодо невірної кваліфікації дій підозрюваного, який лише здійснював допомогу своєму другу у поверненні боргу. Крім того, відзначали суттєві спортивні досягнення підозрюваного, а також його позитивні характеристики.

ІІІ. Оцінка слідчого судді

Вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керувалася слідчий суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

3.3. Оцінка обґрунтованості підозри

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 07.05.2024; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 07.05.2024; протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_7 від 30.05.2024; протоколом огляду заявника і вручення грошових коштів від 12.06.2024; протоколом ідентифікації (помітки) грошових коштів від 12.06.2024; протоколом огляду предметів (грошових коштів) від 14.06.2024; протоколом огляду предмету (відеозаписи) від 15.06.2024; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 19.06.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 19.06.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 14.06.2024; протоколом затримання особи у порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 та іншими матеріалами кримінального провадження.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх, та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, тобто у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою службовим становищем, вчиненому в особливо великих розмірах.

При вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри, належить прийняти до уваги п. 57 рішення ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» від 29 серпня і 24 жовтня 1997 року, згідно до якого наявність «обґрунтованої підозри» означає, що вже існують факти або інформація, які спроможні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа, ймовірно, вчинила правопорушення.

А також рішення ЄСПЛ по справі «Мюрей проти сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, в якому зазначено, що факти, які породжують підозру, не обов`язково мають такий саме рівень з`ясовності, який потребується на пізнішому етапі кримінального провадження, тобто факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку.

Доводи сторони захисту щодо цивільно-правових відносин між підозрюваними та потерпілим спростовуються матеріалами НСРД.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. Ті докази, які б під час судового розгляду могли б бути приводом для розумного сумніву, під час оцінки обґрунтованості підозри не переконують слідчого суддю в іншому.

3.4. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор послався на існування ризику переховування від органів досудового розслідування та суду; знищення, ховання або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні.

3.5. Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належить до особливо тяжких умисних злочинів проти майна та здоров`я особи.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Зазначений ризик збільшений, що підозрюваний неодружений та не має дітей. В той же час, підозрюваний має право на перетин кордону для участі у спортивних змаганнях.

Таким чином, обставини даного кримінального провадження, в тому числі і дані про особу підозрюваного дають достатні підстави припускати, що ОСОБА_4 який на теперішній час підозрюється у скоєні особливо тяжкого злочинів, будучи обізнаним та розуміючи можливість призначення суворого покарання, яке йому загрожує у разі доведеності його вини за результатами розгляду кримінального провадження, може здійснити спроби переховування від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

3.6. Щодо ризику знищення, ховання або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення

Слідчий суддя погоджується з прокурором в частині наявності цього ризику, враховуючи характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , зокрема, можливої причетності до його вчинення значної кількості інших осіб.

Враховуючи, що досудове розслідування наразі не завершене, процес збирання доказів у кримінальному провадженні триває, існує вірогідність того, що підозрювана може знищити або сховати речі, які містять відомості про кримінальне правопорушення, у вчинені якого він підозрюється.

3.7. Щодо ризику незаконного впливу на свідків та підозрюваних у кримінальному провадженні

Слідчий суддя вважає ризик впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні обґрунтованим, оскільки їх показання є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування. Враховуючи, що свідки можуть бути відомі ОСОБА_4 існує можливість незаконного впливу на них з боку підозрюваної. Встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Зазначений ризик збільшений тим, що підозрюваний особисто знає потерпілого, покази якого є надважливими, а інкримінований злочин має насильницький характер.

3.8 Щодо можливого застосування іншого запобіжного заходу

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу підозрюваному необхідно врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам.

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу підозрюваному необхідно врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам.

Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину. Особиста порука не може бути застосована в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту недоцільно, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

Доводи захисту щодо значних спортивних досягнень підозрюваного з врахуванням характеру інкримінованого злочину, значним чином не зменшують встановлених ризиків.

3.9. Висновки слідчого судді

Слідчий суддя, враховуючи встановлені обставини, існування ризиків в їх сукупності та взаємозв`язку, на переконання слідчого судді запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі у подальшому може негативно вплинути на проведення повного та неупередженого розслідування кримінального провадження та не забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Таким чином, прокурором під час розгляду клопотання, відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, доведено недостатність для запобігання вказаному ризику застосування до підозрюваного більш м`яких ніж тримання під вартою запобіжних заходів, а це у свою чергу, враховуючи обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, згідно ч.1, п.5 ч.2 ст.183 КПК України, є підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Із врахуванням строків застосування запобіжного заходу, воно підлягає частковому задоволенню.

3.10. Щодо визначення розміру застави

У відповідності до положення п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, у зв`язку з чим, приймаючи до уваги вказані вимоги та те, що кримінальне правопорушення у вчинені якого підозрюється ОСОБА_4 вчинене із погрозою застосуванням насильства, а також високий ступінь встановлених ризиків, відсутні підстави для визначення відносно ОСОБА_4 застави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 184, 193, 194 КПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 яке погоджено прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 15 серпня 2024 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга, протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1