Справа № 308/4759/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 березня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання слідчої СВ Ужгородського РУНП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про обрання відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця: Закарпатська область, м. Ужгород, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , з середньою освітою, офіційно не непрацюючого, розлученого, раніше засудженого вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.02.2023 за ч.1 ст.185 та ч.2 ст.185 КК України до покарання на підставі ст. 70 КК України у виді позбавлення волі строком на 3 роки, звільненого від відбування призначеного покарання строком на 1 рік,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

13 березня 2024 року слідча СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенант поліції ОСОБА_8 за погодженням з прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_9 звернулася до слідчого судді з клопотанням про обрання відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В рамках даного клопотання слідча просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 у межах строку досудового розслідування, тобто до 11.05.2024.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що у період часу з вечора (точного часу в ході досудового розслідування не встановлено) 10.03.2024 по близько 04 год. 11.03.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який фактично мешкає у квартирі АДРЕСА_3 , разом зі своїм знайомим ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спільно розпивали алкогольні напої у приміщенні вищезазначеної квартири. Після чого, близько 04 год. 11.03.2024, ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, маючи умисел на спричинення тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_10 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, наніс останньому удар ножем в область лівої ноги, а саме: лівої гомілки, в результаті чого ОСОБА_11 спричинено тілесні ушкодження у вигляді: колото-різаної рани середньої третини лівої гомілки з пошкодженням магістральних кровоносних судин гомілки. Гостра зовнішня кровотеча. Шокові зміни внутрішніх органів, від яких потерпілий ОСОБА_11 помер у приміщенні квартири АДРЕСА_3 .

11.03.2024 ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

11.03.2024 ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме: в умисному тяжкому тілесному ушкодженню, що спричинило смерть потерпілого.

Обґрунтованість повідомленої підозри сторона обвинувачення підтверджує зібраними під час досудового розслідування доказами, наданими слідчому судді, а також вказує на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, запобігти яким шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо.

Позиції учасників судового засідання.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, просив його задовольнити, зауваживши на обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_12 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Вказав про недоведеність ризиків та необґрунтованість повідомленої підозри. Просив застосувати щодо його підзахисного більш м`який запобіжний захід, зокрема домашній арешт.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, підтримав позицію захисника. Вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення не визнав. Пояснив, що не вчиняв інкримінованого йому злочину. Хто наніс потерпілому ОСОБА_11 тілесні ушкодження, йому невідомо. В квартирі окрім нього та ОСОБА_11 на момент події інших осіб не було.

Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Висновки слідчого судді

Обставини,які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що слідчим відділенням Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000716, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.03.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 13.03.2024.

Підставою внесення зазначених відомостей до ЄРДР стало те, що «у період часу з вечора (точного часу в ході досудового розслідування не встановлено) 10.03.2024 по близько 04 год. 11.03.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який фактично мешкає у квартирі АДРЕСА_3 , разом зі своїм знайомим ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спільно розпивали алкогольні напої у приміщенні вищезазначеної квартири. Після чого, близько 04 год. 11.03.2024, ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, маючи умисел на спричинення тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_10 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, наніс останньому удар ножем в область лівої ноги, а саме: лівої гомілки, в результаті чого ОСОБА_11 спричинено тілесні ушкодження у вигляді: колото-різаної рани середньої третини лівої гомілки з пошкодженням магістральних кровоносних судин гомілки. Гостра зовнішня кровотеча. Шокові зміни внутрішніх органів, від яких потерпілий ОСОБА_11 помер у приміщенні квартири АДРЕСА_3 ».

11.03.2024 о 09 год. 20 хв. ОСОБА_4 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України. Слідчим суддею перевірено, що ОСОБА_4 затримано в спосіб, передбачений ст. ст. 207, 208 КПК України, вчасно з дотримання вимог ст. 211 КПК України доставлено до суду.

11.03.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме: в умисному тяжкому тілесному ушкодженню, що спричинило смерть потерпілого.

Обставини кримінального правопорушення та причетність ОСОБА_4 до даного кримінального правопорушення, обґрунтованість підозри підтверджується:

- рапортом інспектора-чергового Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_13 від 11.03.2024;

- протоколом огляду місця події від 11.03.2024, що проводився за адресою: АДРЕСА_2 , та ілюстративною таблицею до нього;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 11.03.202;

- довідкою Ужгородського районного бюро судово медичної експертизи від 11.03.2024 № вих..438, відповідно до якої при судово - медичному дослідженні трупа гр. ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановлено судово - медичний діагноз : колото - різана рана середньої третини лівої гомілки з пошкодженням магістральних кровоносних судин гомілки. Гостра зовнішня кровотеча. Шокові зміни внутрішніх органів.

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги вищевказані рішення ЄСПЛ, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий суддя вважає передчасними, оскільки на теперішній час здійснюється досудове розслідування зазначеного кримінального провадження, проводяться слідчі та інші процесуальні дії для встановлення обставин події, проте зібрані на даний час по кримінальному провадженню докази є достатніми для висновку поза розумним сумнівом про наявність на теперішній час обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування, суду; незаконно впливати на потерпілого та експерта у цьому кримінальному провадженні.

Так, у своїй практиці ЄСПЛ наголошує на тому (рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»), що на етапі розгляду питання щодо взяття заявника під варту аргументами на користь такого рішення стали серйозність звинувачень, пред`явлених заявникові, та ризик його втечі.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України. Санкція статті відносить інкриміноване кримінальне правопорушення до тяжких. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58).

Слідчий суддя враховує обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, беручи до уваги те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисного злочину проти життя та здоров`я особи, внаслідок вчинення кримінального правопорушення настала смерть потерпілого, що свідчить про підвищений рівень суспільної небезпеки вчиненого кримінального правопорушення, у зв`язку з чим існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

При оцінюванні даного ризику слідчий суддя також бере до уваги ту обставину, що підозрюваний ОСОБА_4 є особою молодого віку, із задовільним станом здоров`я/протилежного не доведено/, офіційно не працевлаштований, розлучений, утриманців, в тому числі малолітніх/неповнолітніх дітей не має, доказів наявності у власності підозрюваного нерухомого майна стороною захисту не надано, що свідчить про нестійкі соціальні зв`язки останнього за місцем реєстрації та проживання.

Слідчий суддя, беручи до уваги обставини вчиненого правопорушення, враховуючи, що докази по кримінальному провадженню в повному обсязі не зібрано, вважає, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може впливати на потерпілого ОСОБА_14 , який є рідним братом померлого ОСОБА_10 , з метою дачі, зміни показань на його користь, а це створює загрозу тиску та підбурювання вказаної особи до дачі неправдивих показань або відмови від надання таких.

Також слідчий суддя вважає можливим незаконно впливати на експерта у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки призначені слідчим експертизи з огляду на початкову стадію досудового розслідування у рамках даного кримінального провадження ще не проведено.

В частині існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_4 раніше засуджений вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.02.2023 за ч.1 ст.185 та ч.2 ст.185 КК України; наразі на розгляді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває справа № 308/7575/22, 1-кп/308/575/22, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185, ч.1 ст.200, ч.3 ст.357, ч.1 ст.361 КК України, у зв`язку з чим існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

Разом з тим, слідчий суддя вважає недоведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п. п. 2, 4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, в клопотанні взагалі не обґрунтований, наявне лише формальне посилання сторони обвинувачення на існування цього ризику. Ризик щодо перешкоджанню кримінального провадження іншим чином, на думку слідчого судді, може полягати лише в діях, які не охоплені п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, але прокурором такі дії не були наведені для їх оцінки.

Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу аніж тримання під вартою буде недостатнім для запобігання реалізації ним встановлених ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків. Крім того, слідчий суддя ґрунтує свої твердження на підставі сукупного аналізу обставин кримінального правопорушення, в результаті якого настала смерть потерпілого.

Домашній арешт, в тому числі цілодобовий, пов`язаний з безпосередніми соціальними контактами підозрюваного з іншими особами може завадити виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі. Застосування запобіжних заходів у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки є неможливим з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, що не забезпечить належне виконання підозрюваним обов`язків.

Таким чином, зважаючи на доволі високі встановлені при розгляді клопотання ризики, з урахуванням особистості підозрюваного, слідчий суддя приходить висновку, що до ОСОБА_4 слід застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відтак, з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

Медичних висновків щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.

Таким чином, за наведених вище обставин, слідчий суддя вважає за доцільне обрати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів.

Щодо питання визначення розміру застави, то відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини. В даному кримінальному провадженні настала смерть потерпілого ОСОБА_10 . Приймаючи до уваги, що охорона життя людини є найважливішим завданням кримінального права України, враховуючи п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 186 ,193, 194, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів, починаючи з моменту фактичного затримання 11 березня 2024 року і до 09 травня 2024 року включно без визначення розміру застави.

Зобов`язати слідчого СВ Ужгородського РУНП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_8 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_4 про тримання під вартою останнього.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_15