Справа № 638/7684/24
Провадження № 1-кс/638/1646/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова

у складі слідчого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 22.04.2024 року за вих.№22/04/2024-4, -

ВСТАНОВИВ:

29.04.2024 року через систему «Електронний суд» до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 22.04.2024 року за вих.№ 22/04/2024-4, згідно прохальної частини якої просить суд: зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування Ізюмської окружної прокуратури внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 від 22.04.2024 року за вих.№22/04/2024-4 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.3 ст.209, ч.3 ст.212, ч.1 ст.255, ч.2 ст.364, ч.1 ст. 365, ч.3 ст. 368, ч.3 ст. 369 Кримінального кодексу України. Скарга обґрунтована тим, що 22.04.2024 року за вих №22/04/2024-4 головою ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 з використанням технологій електронної пошти, з накладенням ЕЦП (КЕП), з офіційної електронної пошти ГО «НОН-СТОП», на офіційну електронну пошту Ізюмської окружної прокуратури було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення. На даний час, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості за вказаною заявою про вчинення кримінального правопорушення не внесені, не повідомлено про початок досудового розслідування, витяг з ЄРДР не надано.

В судове засідання скаржник не з`явився, в своїй скарзі зазначив про розгляд справи без його участі, скаргу підтримує та просить суд задовольнити.

Представник Ізюмської окружної прокуратури Харківської області в судове засідання не з`явився. Проте, засобами електронного зв`язку до суду подано повідомлення, в якому зазначено, що заяву ОСОБА_3 від 22.04.2024 року вих.№22/04/2024-4 направлено за належністю до Ізюмського РУП ГУ НП в Харківській області та зазначено, що в провадженні СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження за фактом протиправних дій щодо проведення аварійно-відновлювальних робіт на території Ізюмського району проведення аварійно-відновлювальних робіт (капітальний ремонт) багатоквартирного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ».

Відповідно до частини 3 статті 306 КПК України, відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України (стаття 26 КПК України).

Відповідно до частини 1 статті 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК України визначено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Як вбачається з матеріалів скарги, заяву ОСОБА_3 від 22.04.2024 року за вих.№22/04/2024-4 Ізюмською окружною прокуратурою Харківської області дійсно було отримано та 23.04.2024 року за вих№58-1647 було направлено начальнику Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області за належністю для розгляду по суті вказаної заяви.

У зв`язку із невнесенням Ізюмською окружною прокуратурою Харківської області відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань у встановленому статтею 214 КПК України порядку, скаржник ОСОБА_3 звернувся зі скаргою на бездіяльність до слідчого судді в порядку статті 303 КПК України.

Згідно з частиною 1 статті 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Частина 1 статті 214 КПК України зобов`язує слідчого, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування тільки заяву або повідомлення, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші.

Системний аналіз положень статті 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, і вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положення статті 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з частиною 1 статті 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані, які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

Окрім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2019 року (справа №818/15/18, провадження № 11-1466апп18) зауважила, що у межах процедури за правилами частини 1 статті 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий, прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтовано невнесення відповідних відомостей до ЄРДР та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Так, частиною 5 статті 214 КПК України передбачено вичерпний перелік відомостей, які вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження.

За таких обставин, системний аналіз наведених норм закону дає підстави для висновку, що внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення чи об`єктивні дані, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення (фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину, час, місце, спосіб та інші обставини вчинення правопорушення тощо).

Отже, отримавши заяву ОСОБА_3 Ізюмською окружною прокуратурою Харківської області було направлено до Ізюмського РУП ГУ НП в Харківській області, про що свідчить супровідний лист від 23.04.2024 №58-1647 вих.24 за належністю та для розгляду заяви по суті.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що в задоволенні скарги слід відмовити, оскільки Ізюмською окружною прокуратурою Харківської області не допущено бездіяльності щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, крім того, в матеріалах справи містяться відомості про те, що за викладеними у скарзі обставинами проводиться досудове розслідувань за №0000544, відомості про які внесені 22.04.2024 року.

Також слідчий суддя звертає увагу скаржника на те, що ОСОБА_3 заяву про вчинення кримінального правопорушення за вих.№22/04/2024-4 від 22.04.2024 року подано до кількох органів досудового розслідування, а тому вказане свідчить про зловживання своїми процесуальними обов`язками.

Керуючись ст.ст.303, 307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 22.04.2024 року за вих.№22/04/2024-4 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: