Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.04.2024 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідання ОСОБА_4 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді матеріали судового провадження 11-сс/4806/45/24 за апеляційною скаргою захисника-адвоката ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09.01.2024. Цією ухвалою відмовлено у задоволенні скарги захисника-адвоката ОСОБА_5 , поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на повідомлення про підозру від 13.10.2023 у межах кримінального провадження № 0001204, відомості про яке 14.06.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З матеріалів судового провадження вбачається, що захисник-адвокат ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зі скаргою на повідомлення про підозру від 13.10.2023 у кримінальному провадженні № 0001204, відомості про яке 14.06.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування скарги посилається на те, що відповідно до фабули вчиненого кримінального правопорушення, до Ужгородського РУП надійшла заява від ОСОБА_7 , яка просить прийняти міри до невідомої особи, яка шляхом обману за період часу з листопада 2022 по квітень 2023 року, заволоділа належними їй грошовими коштами в особливо великих розмірах. 12.10.2023 затримано ОСОБА_6 , а 13.10.2023 повідомлено останньому про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. 14.10.2023 застосовано до останнього запобіжний захід у виді тримання під вартою, який продовжено до 13.01.2024. З аналізу змісту пред`явленої підозри, за яким слідчий ідентифікував причетність ОСОБА_6 до вчинення вищевказаного правопорушення, слідує, що в ході досудового розслідування було проведено допит свідка ОСОБА_8 , яка повідомила, що в жовтні 2022 року вона переписувалась в месенджері «Телеграм» з особою під нікнеймом « ОСОБА_9 » і вважає, що ця особа - ОСОБА_10 . Приналежність вказаного псевдоніма «Вгі НаІw» ОСОБА_6 в порядку встановленому законом не доведена. Оперативними заходами встановлено, що останнім є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Якими саме оперативними заходами це встановлено не вказано. Зазначені в пред`явленій підозрі твердження жодним чином не вказують на причетність ОСОБА_6 до кожної окремої обставини, викладеної в підозрі. А саме, що у невстановлений досудовим розслідуванням час, у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, шахрайство, за попередньою змовою групою осіб, у особливо великих розмірах. Докази даного твердження відсутні. Докази причетності ОСОБА_6 до шахрайських дій невстановлених осіб відсутні. Реалізуючи злочинний умисел, обмірковуючи план злочинних дій, ОСОБА_6 зрозумів, що самому виконати всі дії не вдасться, залучив відповідних співучасників для вчинення

-2-

шахрайських дій, які слідством не встановлені. Докази даного твердження відсутні. 07.11.2022 до ОСОБА_7 зателефонувала невстановлена особа жіночої статі, запропонувала зробити внесок в інвестиційну компанію, однак ОСОБА_7 не погодилась. Доказів причетності ОСОБА_6 до зазначеного телефонного дзвінка відсутні, до ОСОБА_7 зателефонувала невстановлена особа чоловічої статі та продовжуючи реалізацію спільного протиправного умислу, представилась менеджером компанії «Bawar-snvest», чим створила у потерпілої враження законності своїх дій, увійшла до неї в довіру. Доказів причетності ОСОБА_6 до зазначеного телефонного дзвінка відсутні, потерпіла здійснювала інвестиційні операції; 07.11.2023 здійснила переказ 12500 грн; 08.11.2023 з потерпілою зв`язалась невстановлена особа, у телефонному режимі схилила потерпілу завантажити мобільний додаток «Any Desk» та «Bawag invest». Доказів причетності ОСОБА_6 до зазначеного телефонного дзвінка відсутні. 09.11.2023 потерпіла відкрила рахунок у інвестиційній фірмі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » на загальну суму 480000 грн, здійснила ряд переказів: 09.11.2022 - 56000 грн; 10.11.2022 - 107000 грн; 11.11.2022 - 109000 грн, 12.11.2022 - 109000 грн; 03.11.2022 - 45000 грн; 14.11.2022 - 45000 грн; 15.11.2022 - 45000 грн., ОСОБА_6 через «Телеграм» під псевдонімом « ОСОБА_11 » звернувся до ОСОБА_12 допомогти йому у купівлі крипто валюти, надав їй номер гаманця « ІНФОРМАЦІЯ_3 », на який потрібно здійняти кошти, анкетні дані потерпілої ОСОБА_7 та номер телефону. Доказів того, що псевдонім з менеджеру може належати тій чи іншій особі в матеріалах справи (в тому обсязі, які слідчий надала їй для ознайомлення) відсутні. Отже, свідок повідомила, що в жовтні 2022 року вона переписувалась в месенджері «Телеграм» з особою під нікнеймом (псевдонім) « ІНФОРМАЦІЯ_4 », і вважає, що ця особа - ОСОБА_10 . ОСОБА_6 та інші особи 17.11.2023 схилили потерпілу на перебачу коштів 5300000 до обмінного пункту ФК «Октава Фінанс». ОСОБА_13 , не знаючи про злочинні наміри ОСОБА_6 , здійснив транзакцію на електронний гаманець « ІНФОРМАЦІЯ_3 ». Доказів причетності ОСОБА_14 до схиляння або спілкування з потерпілою відсутні. ОСОБА_6 21.11.2022 схилив потерпілу на передачу коштів 300000 грн ОСОБА_15 , який передав вказану суму ОСОБА_13 , який здійснив транзакцію на криптогаманець « ІНФОРМАЦІЯ_5 ». Доказів причетності ОСОБА_6 до зазначеного схиляння потерпілої на передачу коштів відсутні, потерпіла за допомогою «Viber» повідомила невстановлених осіб про намір здійснити зняття грошових коштів у компанії «Bawag-invest». Невстановлена особа схилила потерпілу до здійснення переказу за зняття плівки. Доказів причетності ОСОБА_6 до зазначеного відсутні. Потерпіла, вважаючи, що відбувається зняття готівки, здійснила ряд переказів на різні рахунки в АГ «Універсал Банк» (552677 грн): 03.01.2023 - 4211 грн; 11.01.2023 - 2110 грн; 16.01.2023 - 2110,50 грн; 27.01.2023 - 2110,50 грн; 07.02.2023 - 2110,50 грн, 15.02.2023 - 203000 грн; 16.02.2023 - 213000 грн; 23.02.2023 - 42000 грн 30.03.2023 - 25024,50 грн, 28.04.2023 - 57000 грн. Покладені в основу підозри докази не переконують стороннього спостерігача в тому, що в своїй сукупності та взаємозв`язку вони відповідають тому мінімальному рівню стандарту «достатніх підстав (доказів)», що закріплений в п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, та надають стороні обвинувачення підстави для підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. Повідомлення про підозру ОСОБА_6 є необґрунтованим, у зв`язку з відсутністю належних та допустимих доказів на підтвердження наявності в діях ОСОБА_6 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КПК України. В підозрі не вказано, яким чином ОСОБА_6 пов`язаний з невстановленими особами, які вчиняли шахрайські дії. Не зазначено, хто з невстановлених осіб заволодів предметом злочину і має реальну змогу розпорядитись ним. Не описано жодного доказу, який б

-3-

підтверджував факт причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 190 КК України, в межах якого здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 00001204, відомості про яке 14.06.2023 внесені до Єдиного реєстру до судових розслідувань. Щодо строків пред`явлення підозри, то за інформацією, розповсюдженою ГУ НП в Закарпатській області, на сторінці « ОСОБА_16 » та на офіційному сайті, а саме, допис від 17.10.2023, поширена інформація наступного змісту: «Одного з організаторів шахрайського кол-центру вже доставлено до Закарпаття та поміщено в ізолятор тимчасового тримання. Він дає свідчення поліції щодо своїх спільників та співпрацює зі слідством», з детального аналізу відео та фотознімків, розповсюджених ГУ НП Закарпатської області та засобами масової інформації, слідує, що затримання і застосування фізичної сили та кайданок відбувалось о 13 год 58 хв 35 сек 12.10.2023 в м. Києві. На відео міститься дата і час. Відтак з 13 год 58 хв 12.10.2023 до ОСОБА_6 застосовувались кайданки, що свідчить про його фактичне затримання внаслідок жорстокого поводження. Переміщався ОСОБА_6 у період часу з 13 год 59 хв до 19 год 05 хв 12.10.2023 по м. Києву та Обухівському району Київській області в кайданках, у супроводі та в автомобілі працівників поліції «Корду», а також понятих. Отже, був обмежений у праві пересування. Того ж дня 12.10.2023 проводився обшук автомобіля «Audi А6» днз НОМЕР_1 з 14 год 09 хв по 15 год 25 хв 12.10.2023. Під час проведення слідчої дії ОСОБА_6 перебував в кайданках під наглядом працівників поліції та КОРДУ, тримаючи при цьому руки за спиною. Крім того мав розбиту нижню губу та лівій грудині плями крові червоного кольору. Так, в порушення вимог ч. 5 ст. 208 КПК України протокол затримання складено не було. 12.10.2023 після фактичного затримання ОСОБА_6 о 13 год 58 хв, слідчий разом з оперативними працівниками та іншими слідчими, в порушення вимог ст. 210 КПК України, вирішив проводити у супроводі затриманого слідчі дії, а саме; обшук автомобіля «Audi А6» д.н.з НОМЕР_1 з 14 год 09 хв по 15 год 25 хв; далі слідчий повіз затриманого з АДРЕСА_1 , де у супроводі затриманого провів обшук будинку з 16 год 07 хв по 18 год 13 хв; потім слідчий за участю затриманого провів обшук автомобілів. Отже, час затримання ОСОБА_6 є 13 год 58 хв 12.10.2023, саме з цього часу у нього виникають права передбачені КПК України. Підозра мала бути вручена до 13 год 58 хв 13.10.2023. Натомість повідомлення про підозру було вручено ОСОБА_6 13.10.2023 о 14 год 47 хв. На підставі наведеного, просить скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 13.10.2023 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України у кримінальному провадженні, відомості про яке 14.06.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00001204.

Ухвала слідчого судді мотивована тим, що 13.10.2023 ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах. Також слідчим суддею констатовано, що за своїм змістом повідомлена 13.10.2023 ОСОБА_6 підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК України, повідомлення про підозру містить стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , а також інші суттєві обставини, відомі на момент повідомлення про підозру. Стосовно вручення повідомлення про підозру, то обставини, вказані захисником підозрюваного, не є підставою для скасування підозри, а звільнення особи після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання. Тобто, оскаржуване повідомлення про підозру за своїм змістом повністю відповідає вимогам ст. 277 КПК України і містить усі необхідні відомості, а відтак стороною кримінального провадження з боку обвинувачення були дотримані зазначені вимоги закону в повному обсязі.

-4-

Стороною захисту не наведено даних, які б спростовували висновок сторони обвинувачення щодо причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, в межах якого здійснюється досудове розслідування.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, захисник-адвокат ОСОБА_5 подала апеляційну скаргу, в якій ставить питання про скасування ухвали слідчого судді від 09.01.2024, якою відмовлено у задоволенні її скарги в інтересах ОСОБА_6 на повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України від 13.10.2023 та визнання повідомлення про підозру ОСОБА_6 за ч. 4 ст. 190 КК України від 13.10.2023 незаконним. В обґрунтування вимог посилається на те, що оскаржувана ухвала слідчого судді не відповідає обставинам справи, повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 13.10.2023 не містить складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. Також поза увагою слідчого судді залишилось те, що повідомлення про підозру ОСОБА_6 є необґрунтованим, у зв`язку з відсутністю належних та допустимих доказів на підтвердження наявності в діях ОСОБА_6 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. У підозрі не вказано, яким чином ОСОБА_6 пов`язаний із невстановленими слідством особами, які вчиняли шахрайські дії. Окрім того, слідчий суддя не взяла до уваги, що підозра пред`явлена поза межами процесуальних строків, з огляду на те, що ОСОБА_6 затримано о 13 год 58 хв 12.10.2023, а підозра фактично була вручена 13.10.2023 о 14 год 47 хв.

Судове провадження розглядається за відсутності прокурора, підозрюваного, захисника, неявка яких з урахуванням положень ч. 4 ст. 405 КПК України не перешкоджає його розгляду. При цьому, враховується, що вказані особи належним чином повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді, а також те, що від них не надходили заяви чи клопотання про відкладення розгляду судового провадження на інший термін та відомості про поважність причин їх неявки. При цьому враховується заява прокурора про розгляд апеляційної скарги у його відсутності.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга захисника-адвоката ОСОБА_5 задоволенню не підлягає з таких підстав.

Згідно вимог ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КПК України. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Ці вимоги кримінального процесуального закону при розгляді скарги слідчим суддею дотримано.

Підстави та порядок повідомлення про підозру визначено главою 22 КПК України.

Відповідно до ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Згідно ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення;

-5-

анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Дослідивши матеріали судового провадження у межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів уважає, що зазначені вище вимоги ст. 276, 277 КПК України, Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та рішень Європейського суду з прав людини, постановлених у справах проти України, слідчим суддею при розгляді скарги захисника-адвоката ОСОБА_5 були враховані, внаслідок чого постановлено судове рішення, яке з огляду на норми процесуального та матеріального права слід уважати законним та обґрунтованим.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржене повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Під час апеляційного розгляду встановлено, що Ужгородським РУП ГУ НП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001204, відомості про яке 14.06.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

В рамках даного кримінального провадження 13.10.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України (в редакції Закону від 28.04.2023), а саме у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Зі змісту цієї норми випливає, що можливість оскарження повідомлення про підозру, відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, пов`язана виключно з питанням її обґрунтованості, тобто достатності доказів для її повідомлення, а не з будь-якими іншими доводами. Підозра є мінімальним стандартом в аспекті доказування, для якого достатньо щонайменших ознак, які здатні переконати стороннього спостерігача, що особа може бути причетна до кримінального правопорушення. Тому повідомлення про підозру слідчий суддя скасовує лише у разі, якщо воно є необґрунтованим, тобто нездатним переконати стороннього спостерігача, що особа може бути причетна до кримінального правопорушення. Ніякі інші порушення слідчим чи прокурором норм КПК України не можуть бути підставою для скасування підозри, оскільки вони тягнуть за собою інші передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки.

Цього припису кримінального процесуального закону слідчий суддя дотримався. В ухвалі зазначив, що наявна сукупність доказів, на його думку, давали слідчому підстави підозрювати ОСОБА_6 в указаних діяннях.

Скарга захисника-адвоката ОСОБА_5 не містить жодного доводу необґрунтованості підозри, оскільки викладені в ній доводи, не переконують у

-6-

необґрунтованості підозри ОСОБА_6 , а тому не можуть бути правовою підставою для скасування повідомлення про підозру.

Колегія суддів враховує і те, що частина 5 статті 9 КПК України передбачає, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, як сказано в рішенні Європейського суду з прав людини, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994, де суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення кримінального правопорушення, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Колегія суддів уважає, що при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри, повідомленої ОСОБА_6 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Наведене в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» поняття «обґрунтована підозра», означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Крім того, Європейський суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, оцінка обґрунтованості підозри не повинна пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні кримінального провадження до суду.

При цьому встановлено, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, була предметом розгляду при постановленні ухвали про обрання останньому запобіжного заходу у виді тримання під вартою та підтверджувалась дослідженими доказами та сукупністю фактичних даних, які містяться в наведених доказах, та була достатньою для висновку про причетність підозрюваного до вищевказаного кримінального правопорушення.

-7-

З огляду на вказане, колегія суддів приходить до переконання, що за своїм змістом повідомлена ОСОБА_6 підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК України, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст. 278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти до переконання в тому, що ОСОБА_6 причетний до вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України (в редакції Закону від 28.04.2023).

Наведені в апеляційній скарзі обставини, зокрема, щодо відсутності достатніх доказів для повідомлення ОСОБА_6 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, оскільки впідозрі не вказано, яким чином ОСОБА_6 пов`язаний із невстановленими слідством особами, які вчиняли шахрайські дії, колегія суддів відхиляє, оскільки такі не свідчать про незаконність чи необґрунтованість повідомлення про підозру. Поряд з тим колегія суддів констатує, що питання про належність, допустимість, достовірність та достатність доказів, для підтвердження винуватості підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, вирішується судом безпосередньо під час розгляду кримінального провадження. Оцінка доказів винуватості, їх допустимість, на даній стадії досудового розслідування слідчим суддею суду першої інстанції перевірці не підлягають. Щодо недоведеності невинуватості підозрюваного у інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, то слід зазначити, що вина доводиться, і відповідно, встановлюється, в ході судового розгляду.

Разом з тим, обставини, які мають бути достатніми для обґрунтування підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення на момент вручення були наявними і підтверджуються наданими прокурором в судовому засіданні суду апеляційної інстанції доказами, зібраними у ході досудового розслідування, зокрема: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 від 13.06.2023; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 14.06.2023; випискою з карткового рахунку ОСОБА_7 ; протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_7 від 15.06.2023; протоколом огляду документа від 10.08.2023, протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_7 від 22.06.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 19.07.2023; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_15 від 19.07.2023; протоколами допиту свідків ОСОБА_13 від 29.08.2023; ОСОБА_12 від 01.09.2023; ОСОБА_17 від 23.06.2023; рапортом, протокол огляду від 13.10.2023, протоколами обшуку від 12.10.2023, фототаблицями та іншими матеріалами.

З огляду на зазначене, колегія суддів констатує, що на даному етапі досудового розслідування зібрано достатні докази для повідомлення ОСОБА_6 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Більш того, під час проведення досудового розслідування 13.03.2024 ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 309 КК України.

Колегія суддів також констатує, що для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

На переконання колегії суддів, стороною захисту не наведено даних, які б спростовували висновок сторони обвинувачення щодо причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, в межах якого здійснюється досудове розслідування та вбачає наявність обґрунтованості підозри ОСОБА_6 у контексті її розуміння Європейським судом з прав людини.

-8-

Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання виконання судом обов`язку щодо надання обґрунтування, яке випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

Враховуючи наведене, зазначені в апеляційній скарзі доводи аналогічні, що і в скарзі захисника-адвоката ОСОБА_5 до слідчого судді, підстави, з яких заявник просить скасувати ухвалу слідчого судді, були предметом перевірки слідчим суддею, та не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду і не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення та фактично зводяться до переоцінки встановлених слідчим суддею фактичних обставин, яким дано вірну оцінку, а тому підстав для задоволення апеляційної скарги немає.

Доводи захисника щодо пропущення строків повідомлення про підозру є безпідставними та необґрунтованими з огляду на таке.

Як слідує з протоколу затримання ОСОБА_6 від 12.10.2023, останній був затриманий на підставі п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України «Особливий режим кримінального провадження в умовах воєнного стану» випадки для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду, визначені статтею 208 цього Кодексу, або виникли обґрунтовані обставини, які дають підстави уважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину, - уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати таку особу.

Відтак, повідомлення про підозру ОСОБА_6 вручено відповідно до вимог КПК України.

Також колегією суддів приймається до уваги і те, що досудове розслідування в даному кримінальному провадженні закінчено, а обвинувальний акт щодо ОСОБА_6 18.04.2024 направлено до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області для розгляду по суті.

При прийнятті рішення колегія суддів також, враховує вимоги ст. 26 КПК України, зокрема, те, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та в спосіб, передбачених цим Кодексом; що під час апеляційного розгляду стороною захисту не заявлялось клопотань щодо приєднання до матеріалів судового провадження доказів (документів), які б могли вплинути на висновки суду; а також положення ст. 404 цього Кодексу в частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09.01.2024, щодо ОСОБА_18 ,- без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді