Номер провадження 1-кс/754/1690/24
Справа № 754/8170/24
У Х В А Л А

Іменем України

10 червня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в залі суду скаргу №7 представника потерпілого ОСОБА_3 в інтересах потерпілого ОСОБА_4 на рішення слідчого про відмову у задоволенні клопотання,

в с т а н о в и в :

до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва 06.06.2024 надійшла скарга №7 представника потерпілого ОСОБА_3 в інтересах потерпілого ОСОБА_4 на постанову ст.слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві про відмову у задоволенні клопотання винесену 12.05.2024 в рамках кримінального провадження №0014516 від 03.11.2017, в якій особа, якою подано скаргу, просить скасувати постанову слідчого про відмову у задоволенні клопотання від 09.05.2024 про допит свідка ОСОБА_5 , оскільки при винесенні оскаржуваної постанови слідчим не дотримано вимог ст. 110 ч.5 КПК України, не наведено мотивів прийняття постанови, їх обґрунтування, не перевірено всіх фактів та обставин кримінального правопорушення, не надано їм правової оцінки, тобто є необґрунтованою, та такою, що перешкоджає встановити істину у кримінальному провадженні, оскільки існують розбіжності в показанням свідків.

Представник потерпілого ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, згідно письмової заяви просить розглянути скаргу у його відсутність. Скаргу підтримує та просить задовольнити.

Слідчий ОСОБА_6 , рішення якого оскаржується, в судове засідання не з`явився, згідно письмової заяви, у судове засідання з`явитися не може у зв`язку із зайнятістю по роботі.

Слідчий, матеріали кримінального провадження №0014516 від 03.11.2017, слідчому судді не надав.

Відповідно до ст. 26 ч. 1 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах і спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи норми ст.ст. 22, 26, 306 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу у відсутність осіб, які не прибули у судове засідання на підставі наявних в справі доказів.

Дослідивши скаргу та додані до неї додатки, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ст. 303 ч. 1 КПК України.

Згідно ст. 303 ч. 1 п. 7 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Як вбачається з матеріалів скарги, СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0014516 від 03.11.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 345 ч.2 КК України, де ОСОБА_4 є потерпілим.

09.05.2024 представник потерпілого ОСОБА_3 звернувся до слідчого з клопотанням, в порядку ст.220 КПК України, в якому просив допитати в якості неповнолітнього свідка сина ОСОБА_7 - ОСОБА_8 , з приводу обставин заподіяння тілесних ушкоджень слідчому 02.11.2017.

Клопотання мотивовано тим, що СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0014516 від 03.11.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.345 ч.2 КК України, за фактом заподіяння тілесних ушкоджень слідчому СВ ФР Броварської ОДПІ ТУ ДФС у Київській області у зв`язку з виконанням ним своїх службових обов`язків.

Допитаний потерпілий ОСОБА_4 дав детальні показання щодо обставин заподіяння йому тілесних ушкоджень при виконанні службових обов`язків. Зокрема показав, що 02.11.2017 приблизно о 17:15 год. він, будучи в цивільному одязі, прибув до квартири ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_1 , з метою вручення повістки про її виклик. Квартира знаходиться на 8 поверсі у багатоквартирному будинку. Підійшовши, він подзвонив у дзвінок вхідних дверей. З квартири йому відповіла дитина - запитала, хто там. Потерпілий повідомив, що він слідчий податкової міліції і запитав, чи є хтось із дорослих вдома. У відповідь почув: «мами немає вдома, я зараз їй подзвоню і вона добре, почекає». Хвилин через 15 він побачив, як з ліфта вийшов незнайомий чоловік, як з`ясувалось пізніше ОСОБА_10 , який наніс потерпілому тілесні ушкодження. Під час побиття з квартири вийшов його син - хлопець років 10, який бачив цей напад.

З викладеного вбачається, що малолітній син ОСОБА_11 , який по суті спровокував цей конфлікт та бачив факт нанесення його батьком тілесних ушкоджень слідчому - є свідком у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Згідно ст. 220 ч. 2 КПК України, про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

12.05.2024 ст.слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 було розглянуто клопотання представника потерпілого та винесено постанову, якою було відмовлено в задоволенні даного клопотання.

Відповідно до змісту ст. 220 КПК України, результатом розгляду клопотання є його задоволення, часткова або повна відмова в задоволенні. Встановлено, що прокурором не були порушені вимоги ст. 220 КПК України.

Положеннями ст. 93 КПК України, передбачено, що потерпілий, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Згідно ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтею 85 КПК України визначено, що належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

Ініціювання представником потерпілого, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу.

Згідно ст. 223 ч.ч.1,2 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Як вбачається зі змісту постанови ст.слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 від 12.05.2024, останній відмовив у задоволенні клопотання представника потерпілого з посиланням на те, неповнолітній син ОСОБА_7 не був безпосередньо присутній під час вказаних подій, що відбувалися 02.11.2017, а спілкувався з потерпілим ОСОБА_4 лише через вхідні двері та не бачив моменту нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_4 , тому йому не можуть бути відомі обставини, які підлягають доведенню під час кримінального провадження,тобто слідчий висловив свою думку наперед про те, що щодо неповнолітній син ОСОБА_7 не є свідком події, при цьому не з`ясувавши, шляхом допиту, обставин, які можуть бути відомими даному свідку, що суперечить вимогам ст. 110 КПК України.

Вказані обставини беззаперечно свідчать про недотримання органом досудового розслідування вимог закону щодо всебічного, повного і неупереджено дослідження усіх обставини кримінального провадження, а також належної обґрунтованості прийнятої постанови, яке б не викликало жодних сумнівів в правильності прийнятого рішення.

Таким чином, слідчий суддя прийшов до висновку, що скарга є обґрунтованою та підлягає задоволенню, а постанова ст.слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 від 12.05.2024 про відмову у задоволенні клопотання представника потерпілого про допит як свідка неповнолітнього ОСОБА_8 у кримінальному провадженні №0014516 від 03.11.2017 скасуванню.

За викладених обставини слідчий суддя прийшов до висновку про наявність правових підстав для задоволення скарги.

Керуючись ст.ст. 167-169, 303, 306, 376 ч.2 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

скаргу №8 представника потерпілого ОСОБА_3 в інтересах потерпілого ОСОБА_4 на рішення слідчого про відмову у задоволенні клопотання - задовольнити.

Постанову ст.слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 від 12 травня 2024 року про відмову у задоволенні клопотання представника потерпілого про допит як свідка неповнолітнього ОСОБА_8 , винесеної в рамках кримінального провадження №0014516 від 03.11.2017, - скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1