Справа № 712/5267/24
Провадження № 1-кс/712/2314/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2024 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси, клопотання слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001352 від 23.04.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вільхове, Станично-Луганський район, Луганська область, українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, на утриманні дітей не має, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

25 квітня 2024 року до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001352 від 23.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

За даними матеріалів досудового розслідування, ОСОБА_5 23.04.2024, перебуваючи у приміщенні бару «Тир», який розташований за адресою: АДРЕСА_2 та за раптово виниклим умислом на таємне викрадення чужого майна, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно, повторно, умисно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, що запроваджений Указом Президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та затверджений Верховною Радою України, в подальшому продовжений Указом Президента України за № 49/2024 з 14 лютого 2024 року строком на 90 діб, шляхом вільного доступу, близько 15 год. 00 хв. з столу зазначеного вище бару викрав мобільний телефон «Redmi Note 9», 4/128 Гб, вартість якого згідно висновку експерта № СЕ-19/124-24/6310-ТВ від 24.04.2024 становила 2999 грн. 66 коп., що належить ОСОБА_7 . Після чого, ОСОБА_5 вийшов з приміщення бару із вказаним телефоном, чим завдав потерпілій матеріальної шкоди на вказану суму.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, 24.04.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий у клопотанні зазначає, що під час досудового слідства у даному кримінальному провадженні було встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризик можливого переховування від органу досудового розслідування обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , в разі не обрання йому запобіжного заходу усвідомлюючи те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, з метою уникнення від покарання, матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Також слідчий просить врахувати, що у ОСОБА_5 відсутнє постійне місце проживання, що ускладнює в разі його неприбуття до органу досудового розслідування, суду, встановлення його місцезнаходження.

Крім того, ОСОБА_5 , з його слів, проживає у АДРЕСА_1 , що на даний час є тимчасово окупованою територією та у разі повернення останнього за місцем проживання, унеможливить його пошуки.

Ризик можливого вчинення іншого кримінального правопорушення підозрюваним ОСОБА_5 обґрунтовується тим, що останній не має власного постійного джерела доходів, про що свідчить відсутність працевлаштування як джерела законного доходу, також систематичне вчинення ним тяжких майнових злочинів, за які останній раз був засуджений 06 грудня 2019 року Пирятинським районним судом Полтавської області за ч. 2 ст. 185 КК України до позбавлення волі на 4 роки 6 місяців. на шлях виправлення не став та вчинив новий майновий злочин, що свідчить про стійкий характер його злочинної діяльності, в зв`язку з цим підозрюваний може вчинити злочин повторно.

Беручи до уваги, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а також те, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, а також зважаючи на те, що досудовим розслідуванням не встановлено даних, за допомогою яких би обґрунтовувалася можливість запобігання зазначеним у клопотанні ризикам будь-яким іншим із передбачених у КПК України більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних із позбавленням волі, тому існує достатньо реальних підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 підтримали клопотання та просили застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на відсутність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя робить наступні висновки.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Слідчим суддею установлено, що в провадженні СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0001352 від 23.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

За даними матеріалів досудового розслідування, ОСОБА_5 23.04.2024, перебуваючи у приміщенні бару «Тир», який розташований за адресою: АДРЕСА_2 та за раптово виниклим умислом на таємне викрадення чужого майна, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно, повторно, умисно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, що запроваджений Указом Президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та затверджений Верховною Радою України, в подальшому продовжений Указом Президента України за № 49/2024 з 14 лютого 2024 року строком на 90 діб, шляхом вільного доступу, близько 15 год. 00 хв. з столу зазначеного вище бару викрав мобільний телефон «Redmi Note 9», 4/128 Гб, вартість якого згідно висновку експерта № СЕ-19/124-24/6310-ТВ від 24.04.2024 становила 2999 грн. 66 коп., що належить ОСОБА_7 . Після чого, ОСОБА_5 вийшов з приміщення бару із вказаним телефоном, чим завдав потерпілій матеріальної шкоди на вказану суму.

23.04.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст.. 208 КПК Украни.

24.04.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України таємне викрадення чужого майна (крадіжка0, вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, що містяться у матеріалах кримінального провадження, а відтак слідчий суддя погоджується із можливою причетністю підозрюваного до інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом, за клопотанням прокурора.

Щодо наявності ризиків, на які посилався слідчий та прокурор, то слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, за яке законодавством передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, а відтак усвідомлюючи тяжкість покарання, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, слідчий суддя враховує, що підозрюваний з його слів проживає у АДРЕСА_1 , яка є окупованою територію, таким чином, підозрюваний може переїхати до місця його проживання, переховуватися від органу досудового розслідування та суду, що фактично унеможливить його пошуки.

Також, слідчий суддя вважає доведеним ризик можливого вчинення іншого кримінального правопорушення, враховуючи те, що підозрюваний раніше судимий за корисливі злочини, на шлях виправлення не став та підозрюється у вчиненні нового злочину. Крім того, підозрюваний офіційно не працевлаштований, не одружений, дітей на утриманні немає, що свідчить про відсутність його міцних соціальних зв`язків.

Наявність вищевказаних доведених ризиків, на думку слідчого судді, дають підстави для висновку про можливість відступу від викладеної у рішеннях ЄСПЛ презумпції нетримання особи під вартою.

З огляду на викладене, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного, запобігання та мінімізації вищевказаних ризиків, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо ОСОБА_5 на даному початковому етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбаченим КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до вимог п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує особу підозрюваного, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та вважає за можливе визначити розмір застави у 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121 120 грн., що зможе дисциплінувати підозрюваного, у разі внесення якої покласти на нього конкретні обов`язки за ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001352 від 23.04.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто з 23 квітня 2024 року по 21 червня 2024 включно.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 23 квітня 2024 року.

Для утримання підозрюваний підлягає направленню до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор».

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави 40 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 121 120 грн. (сто двадцять одна тисяча сто двадцять гривень 00 коп.), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), та у разі внесення якої покласти на нього зобов`язання:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду по кожному виклику;

- не відлучатися за межі місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання .

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Копію ухвали суду вручити підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1