Справа №:755/2709/24
Провадження №: 1-кс/755/668/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" лютого 2024 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши виконання вимог ст. 303, 304 КПК України за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и л а :

14 лютого 2024 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ст. 35 КПК України, автоматизованою системою документообігу суду визначено слідчу суддю ОСОБА_1 та передано провадження - 14 лютого 2024 року.

Слідча суддя, перевіривши виконання вимог ст. 303, 304 КПК України за скаргою, встановила наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено, що під час досудового розслідування може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Зі скарги та долучених до неї матеріалів вбачається, що 08 січня 2024 року ОСОБА_2 подано заяву про вчинення дій, що містять ознаки складу злочину, про напад на неї і членів її родини. Дана заява прийнята Дніпровським РУ Національної поліції України в м. Києві і внесена до журналу єдиного обліку за № 1276.

У заяві повідомлялося, що 02.01.2024 вона разом зі своєю родиною (чоловік, троє дітей, мати, батько) під час повітряної тривоги через масований ракетний удар по Києву перебували в укритті у нашому будинку. Мешканка квартири АДРЕСА_1 їхнього будинку, ОСОБА_3 , яка до того відмовилася відчинити для неї і її родини двері в укриття, почала суперечку і згодом накинулась на ОСОБА_2 з кулаками. ЇЇ чоловік став на захист скаржниці. ОСОБА_3 била його ногами та дряпала обличчя нігтями. Також на захист став її батько та мати. ОСОБА_3 порвала куртку батькові і штовхнула матір скаржниці в груди. Свідками цього конфлікту були інші сусіди будинку. Про агресивну та неприйнятну поведінку ОСОБА_3 вже неодноразово подавалися заяви до Дніпровського управління поліції й іншими мешканцями будинку. За весь цей час жодних заходів для припинення її агресії не було прийнято. Впевнена, що подальше ігнорування поліцією фактів агресії з боку ОСОБА_3 може призвести до більш серйозних і навіть трагічних наслідків.

14 лютого 2024 року скаржниця отримала відповідь від Дніпровського районного управління Національної поліції України в м. Києві про те, що з ОСОБА_3 проведено профілактичну бесіду, а інформацію, викладену у її зверненні, прийнято до уваги. Відповідь отримана скаржницею особисто у приміщенні Дніпровського районного управління Національної поліції України за адресою: м. Київ, вул. Вінстона Черчилля (Червоноткацька), 2. Жодних дій, спрямованих на внесення наданих нею відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснення досудового слідства, не вчинялося.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Оскільки ОСОБА_2 оскаржує бездіяльність Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, така скарга може бути подана особою протягом десяти днів з моменту вчинення бездіяльності.

Відповідно до положень п. 4 Узагальнення ВССУ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування», беручи до уваги положення ч. 1 ст. 214 КПК, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч. 5 ст. 115 КПК, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, 10-денний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, в який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

За таких обставин бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відповідно до скарги та долучених матеріалів, вчинена починаючи з 11 січня 2024 року і, відповідно до вимог ст. 115 КПК України, останнім днем строку подання до слідчого судді скарги на таку бездіяльність є 22 січня 2024 року включно.

До Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_2 подала скаргу на бездіяльність лише 14 лютого 2024 року, тобто після закінчення строку, встановленого для її подання,і питання про поновлення цього строку не порушувала.

ОСОБА_2 посилається у скарзі на те, що 14лютого 2024 року вона отримала відповідь Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 25.01.2024, з якої вбачається, що звернення ОСОБА_2 від 09.01.2024 за № 1276 було розглянуто, проведена профілактична бесіда, під час якої запевнено, що ніяких протиправних дій не вчинятиметься. При перевірці виявлено, що наразі доступ до підвального приміщення мають всі жителі будинку без винятку. А дане підвальне приміщення ще не придатне до використання, як бомбосховище, бо не відповідає вимогам наказу МВС № 579 і визнане таким спеціальною комісією 29.11.2023 під час розгляду звернення від 27.12.2023 № 103/В-12921/1 щодо доступу до найпростішого укриття за адресою: АДРЕСА_2 . Крім цього, проінформовано, що з метою недопущення даних випадків та профілактики вчинення адміністративних проступків серед населення, дільничним офіцером поліції в разі виявлення порушень, вживаються відповідні заходи реагування згідно норм чинного законодавства. Інформацію викладену у зверненні взято до уваги. Рішення по зверненню прийнято згідно Закону України «Про звернення громадян».

Однак позицію особи, яка подала скаргу про те, що її подано після отримання відповіді про наслідки розгляду заяви, слідча суддя сприймає критично, оскільки з дня отримання підлягає оскарженню тільки процесуальне рішення, яке оформлене у формі постанови, а решта - протягом десяти днів з моменту вчинення бездіяльності.

Отримання скаржником такої відповіді не змінює і не продовжує строку оскарження бездіяльності, оскільки відповідний обов`язок чітко і зрозуміло обумовлений у ст. 214 КПК України часовими рамками в 24 години з моменту отримання заяви і не передбачає прийняття будь-якого додаткового рішення з цього приводу.

Тим паче, що із системного аналізу норм КПК України (зокрема, ст. ст. 117, 138, п. 1 ч. 1 ст. 232, п. 1 ч. 1 ст. 336, ч. 3 ст. 400) вбачається, що під поважними причинами пропуску звернення до суду слід розуміти лише ті обставини, які не залежали від волі особи і об`єктивно перешкоджали чи унеможливлювали своєчасне звернення особи до суду у встановлений КПК України строк.

Зокрема, поважними причинами пропуску процесуального строку вважається неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судового рішення, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк (ухвали Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 04 жовтня 2019 року у справі №523/9058/17 по провадженню №51-4871ск19, від 21 грудня 2020 року у справі №404/4580/19 по провадженню №51-6084ск20, і ухвала Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 12 лютого 2021 року у справі №457/866/18 по провадженню №51-2307ск19).

Обрахування строку оскарження вказаної бездіяльності, починаючи із дня отримання відповіді Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, є помилковим, оскільки воно не ґрунтується на нормах КПК України.

Слідча суддя звертає увагу, що очікування результатів розгляду заяви, зареєстрованої у Дніпровському УП ГУНП у м. Києві 09 січня 2024 року та відповіді Дніпровського УП ГУНП у м. Києві з цього приводу не є непереборною причиною, через яку скаржник не мав би об`єктивної можливості подати відповідну скаргу у встановлений строк.

Не звернення зі скаргою на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у період із 11 січня 2024 року по 22 січня 2024 року обумовлене виключно волею скаржника та жодним чином не пов`язане з дійсно істотними перешкодами/труднощами, які б об`єктивно унеможливили або ускладнили їй можливість своєчасно звернутися до суду зі скаргою, так як такі зі змісту скарги не випливають.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

На підставі викладеного, скарга на бездіяльність Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ст. 303, 304, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а :

скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення скарги надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї документами.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Ухвала слідчої судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчої судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідча суддя ОСОБА_1