справа № 991/3230/24
провадження № 11-сс/991/324/24
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2024 року м.Київ

Суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19 квітня 2024 року про закриття провадження за скаргою,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19 квітня 2024 року закрито провадження за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань (далі - ДБР), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

Не погоджуючись з рішенням слідчого судді, ОСОБА_2 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати ухвалу слідчого судді від 19 квітня 2024 року, постановити нову ухвалу, якою визнати бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора під час досудового розслідування, внесеного до ЄРДР №00016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст.115 КК, зобов`язати слідчий відділ ДБР невідкладно розпочати досудове розслідування та притягнути до кримінальної відповідальності осіб, зазначених в апеляційній скарзі.

Згідно з ч.1 ст.24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

В той же час право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням, вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватись у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб» (рішення ЄСПЛ від 28 травня 1985 року у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства»).

При вирішенні питання щодо відкриття апеляційного провадження суддя-доповідач перевіряє апеляційну скаргу на предмет прийнятності та відсутності перешкод для призначення її до апеляційного розгляду, що передбачені ч.1, п.1-4 ч.3 та ч.4 ст.399 КПК.

За змістом п.2 ч.2 ст.395 КПК апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (абз.2 ч.3 ст.395 КПК). При цьому, правило початку перебігу строку «з дня отримання копії судового рішення» не поширюється на оскарження ухвал слідчого судді, постановлених за викликом особи, але без її участі, у такому випадку строк на апеляційне оскарження обчислюється за загальним правилом, а саме з моменту оголошення судового рішення (постанова ККС ВС від 04 березня 2020 року у справі №4910/16/19-к).

З матеріалів провадження вбачається, що оскаржувана ухвала постановлена 19 квітня 2024 року без участі ОСОБА_2 , проте останній був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду поданої ним скарги на бездіяльність уповноважених осіб ДБР, про що свідчить наявна в матеріалах провадження телефонограма від 17 квітня 2024 року, при цьому у поданій 17 квітня 2024 року слідчому судді заяві ОСОБА_2 зазначені у його скарзі вимоги підтримав в повному обсязі, розгляд якої 19 квітня 2024 року просив здійснювати без його участі.

За зазначених обставин перебіг строку апеляційного оскарження ухвали від 19 квітня 2024 року для особи за вимогами законодавства обчислюється саме з дня оголошення судового рішення і закінчується 24 квітня 2024 року.

Суд зауважує, що процедура визначення строків подання апеляційної скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності, забезпечення законних інтересів учасників кримінального провадження, та щоб до кожного з них було застосовано належну правову процедуру.

Пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду (ч.1 ст.117 КПК).

Як зазначалося вище відлік строку апеляційного оскарження з дня отримання особою копії судового рішення слід починати лише за умови, що ухвалу слідчого судді постановлено без виклику та без участі особи, яка подає апеляційну скаргу.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 подано 26 квітня 2024 року, у зв`язку з чим вона є такою, що подана після закінчення строку апеляційного оскарження. Разом з цим, в апеляційній скарзі не порушено питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, як і не додано до скарги відповідне клопотання про його поновлення.

За вимогами п.4 ч.3 ст.399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Враховуючи наведене, оскільки апеляційна скарга подана після закінчення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді, клопотання про поновлення пропущеного строку особою не заявлено, а суд апеляційної інстанції позбавлений можливості за власною ініціативою вирішувати питання щодо поважності причин його пропущення та поновлення, за вищевикладених обставин апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

При цьому повернення апеляційної скарги не може сприйматись як обмеження доступу до правосуддя, оскільки право на суд, одним із аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги.

За положеннями ч.7 ст.399 КПК повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою в порядку, передбаченому КПК.

На підставі викладеного, керуючись ст.117, 395, 399 КПК, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19 квітня 2024 року про закриття провадження за скаргою повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка її подала.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її постановлення, а у разі постановлення ухвали без виклику особи, яка її оскаржує, з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1