ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2024 року

м. Хмельницький

Справа № 686/31898/23

Провадження № 11-сс/4820/192/24

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду в складі:

головуючої судді - ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

заявника ОСОБА_5

представника заявника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хмельницький в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 22 березня 2024 року, на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області зі скаргою на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить зобов`язати слідчого внести відомості до ЄРДР за його заявою-повідомленням про вчинення кримінального правопорушення.

У скарзі ОСОБА_5 зазначає, що 08.11.2023 він отримав відмову у внесенні відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення у листі ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому №2656зкп/14-01-01-5906/2023.

З огляду на це, на думку ОСОБА_5 , слідчим допущено бездіяльність та не виконані вимоги ст.214 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 22 березня 2024 року у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу; в апеляційній скарзі ОСОБА_5 прохав ухвалу слідчого судді скасувати та призначити новий розгляд в суді першої інстанції. Уважав, що ухвалою слідчого судді суду першої інстанції порушено його право на відправлення релігійного обряду, вважає, що така категорія справ не може розглядатися за його відсутністю.

Вислухавши доповідача, заявника та його представника - адвоката ОСОБА_6 , які підтримали доводи апеляційної скарги, дослідивши доводи апеляційної скарги та матеріали судового провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а ухвалу слідчого судді слід залишити без змін, з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Оскаржувана ухвала слідчого судді винесена з дотриманням вказаних вимог кримінального процесуального закону, містить належне мотивування і обґрунтування.

Відповідно до статті 55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом. Суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади.

З матеріалів скарги вбачається, що ОСОБА_5 звернувся до Офісу Президента України, із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 11.07.2023, про вчинення, на його думку, злочинів нотаріусом м. Хмельницького ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , заступником начальника Хмельницького УМВС України в Хмельницькій області ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , начальником ЗВ УМВСУ в Хмельницькій області Ладанським.

Із Офісу Президента України заява ОСОБА_5 була направлена до Хмельницької обласної прокуратури, звідки листом від 17.08.2023 №55-5030вих-23 130-364-13 за підписом першого заступника керівника окружної прокуратури ОСОБА_13 направлена до Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області.

У зв`язку із вказівкою у вказаній заяві як на особу, яка вчинила кримінальне правопорушення ОСОБА_12 , начальник ХРУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_12 , керуючись Законом України «Про запобігання корупції», листом від 07.09.2023 №6740/121/119/04-2023 направив заяву ОСОБА_5 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, звідки заступник начальника ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_14 листом від 13.09.2023 №12055/121/24/02-2023 направив її до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Хмельницькому, де заява зареєстрована за №2656зкп 22.09.2023.

За результатами перевірки за указаною заявою ОСОБА_5 листом за підписом керівника Першого слідчого відділу (з дислокацією у м.Хмельницькому) ТУ ДБР розташованого в м. Хмельницькому ОСОБА_15 від 16.10.2023 №2656зкп/14-01-01-5906/2023 надана відповідь, в якій зазначено, що його звернення уже перебувало на розгляді ТУ ДБР у м.Хмельницькому, нових фактів вчинення кримінального правопорушення, які підслідні Державному бюро розслідувань у зверненні від 22.09.2023 не повідомлено.

А тому підстав для його повторного розгляду не встановлено.

Отже, відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_5 не внесені.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин».

Таким чином, ініціювання процедури кримінального переслідування та застосування державного механізму для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

На підставі п. 2 Розділу II Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 с. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Доводи скарги ОСОБА_5 щодо злочинного характеру дій осіб, на яких він вказує вже були предметом перевірки слідчих ТУ ДБР у м.Хмельницькому та у порядку судового контролю - слідчими суддями Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області.

Інформацією про кримінальне правопорушення є обставини та конкретні факти, викладені у заяві особи про вчинення кримінального правопорушення, які містять ознаки складу кримінального правопорушення та можуть бути перевірені у кримінально-процесуальному порядку.

Стосовно зазначених в заяві вже здійснювалося досудове розслідування у кримінальних провадженнях № 0001322 від 08.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 382 КК України та з їх аналізу слідує, що заява ОСОБА_5 , відомості за якою були предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001322, ідентична тій, за якою прийнято рішення про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР, що оскаржується у даній справі.

Постановою слідчого Другого СВ СУ ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому ОСОБА_16 від 10.12.2020 кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0001322 від 08.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 382 було закрито на підставі п. 9-1 ст. 284 КПК України.

Зазначене відображено в ухвалі слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15.06.2023 у справі №686/2766/22 (провадження №1-кс/686/62/23).

За наслідком скарги ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення у задоволенні його скарги відмовлено у зв`язку із цими обставинами.

Із мотивувальної частини зазначеної ухвали вбачається, що заява ОСОБА_5 стосувалась аналогічних за суттю фактичних обставин, а також невиконання судових рішень.

Тому, зазначена у заяві ОСОБА_5 інформація про факт можливого вчинення кримінального правопорушення була предметом дослідження як правоохоронним органом, так і слідчими суддями Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області.

Крім цього, аналогічні обставини, з якими пов`язує ОСОБА_5 ознаки кримінального правопорушення перевірялися слідчим суддею у 2022 році.

Вказане відображено в ухвалі слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29.06.2022 у справі №686/2762/22 (провадження №1-кс/686/1172/2).

За наслідком скарги ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення відмовлено у задоволенні його скарги у зв`язку із такими самими обставинами.

Оскільки звернення особи, яка бажає ініціювати кримінальне провадження до органу досудового розслідування та/або суду повторно із заявою/повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, датованою іншим числом, проте аналогічною за змістом та/або яка уже була предметом дослідження, за наведених обставин, є неприйнятним, про що вірно зазначив слідчий суддя.

Щодо доводів апелянта, що порушено його право на захист.

Слідчим суддею зазначено, що скаржник ОСОБА_5 у судове засідання у режимі відеоконференції не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся судом завчасно належним чином через начальника ДУ «Вінницька установа виконання покарань №1», про що свідчить розписка (а.с. 105).

Судові засідання у справі призначалися завчасно для належного повідомлення учасників справи та відкладалися через неявку ОСОБА_5 та/або його представника ОСОБА_6 .

Так, розгляд справи в черговий раз було призначено на 10 год. 30 хв. 14.03.2024 , про що ОСОБА_5 був завчасно повідомлений, та про це свідчить розписка про вручення йому повістки 12.03.2024 про виклик на 10 год. 30 хв. 14.03.2024.

14.03.2024 розгляд справи у зв`язку із неявкою ОСОБА_5 відкладений на 10 год. 30 хв. 22.03.2024 . ОСОБА_5 про дату та час судового засідання був повідомлений завчасно, про що свідчить розписка від 18.03.2024 про вручення йому повістки про виклик на 10 год. 30 хв. 22.03.2024.

В судове засідання ОСОБА_5 знову не з`явився, незважаючи на належне його повідомлення про дату та час розгляду справи.

За повідомленням в судовому засіданні суду першої інстанції заступника начальника відділу соціально-виховної та психологічної роботи Вінницької установи виконання покарань №1 ОСОБА_17 , який забезпечував проведення відеконференцзв`язку із ВУВП №1, ОСОБА_5 повідомлений про виклик в судове засідання, проте відмовився вийти до приміщення для проведення відеоконференцій через піст Рамадан.

Відповідно до ч.3. ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги. Інтереси ОСОБА_5 в суді представляла адвокат ОСОБА_6 .

За вказаних обставин, у даній правовій ситуації, процесуальну поведінку ОСОБА_5 під час провадження у справі, з огляду на його тривалість, а також численні відкладення судових засідань за ініціативою особи, яка подала скаргу, слідчий суддя правильно вважав за необхідне застосувати практику Європейського суду з прав людини, висловлену в його рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, а саме, у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Колегія судів погоджується з такими висновками суду першої інстанції.

Отже, доводи апеляційної скарги колегія суддів вважає необґрунтованими.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги, а ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 06 липня 2023 року необхідно залишити без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 404-405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволенні апеляційної скарги заявника ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 22 березня 2024 року, на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - залишити без змін.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Судді