Справа № 629/187/23
Провадження № 1-кс/629/382/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2024 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна,-

встановив:

До слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , в якому адвокат просив скасувати арешт на майно, який було накладено в рамках кримінального провадження №0000069 від 14.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а саме на кошти у сумі 15000 грн, які належать ОСОБА_4 .

У судове засідання ОСОБА_4 та його адвокат не зявилися.

Слідчий, прокурор у судове засідання не зявилися.

Прокурор ОСОБА_5 надав заяву про те, що він заперечує проти задоволення клопотання адвоката, оскільки досудове слідство по даній справі триває.

Згідно з ч.4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень КПК України судове провадження здійснюється за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про скасування арешту, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, арешт майна має бути скасованим повністю або частково, якщо: відпали підстави його застосування; арешт було накладено необґрунтовано. Тобто особа, що заявила клопотання про скасування арешту, повинна довести, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В клопотанні адвокатом зазначено, що кошти в сумі 15000 грн, які належать ОСОБА_4 , не можуть бути речовим доказом в зазначеному кримінальному провадження, так як вони просто лежали в квартирі ОСОБА_6 і не можуть бути використані, як докази обставин, що підтверджують або спростовують їх наявність.

На підтвердження того, що кошти в сумі 15000 гривень належать ОСОБА_4 , було надано копію протоколу допиту свідка ОСОБА_4 від 18.02.2023 року, в якому вона вказала, що вилучені у ОСОБА_6 грошові кошти в розмірі 15000 гривень надала йому вона для придбання онукам дитячого ліжка.

Слідчий суддя зазначає, що встановити чи саме ті кошти, які були вилучені у

ОСОБА_6 надавала йому ОСОБА_4 неможливо. Крім того, жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили, що в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту грошових коштів у сумі 15000 грн відпала потреба, суду не надано.

Відсутність посилань в підозрі на вилучені в ході обшуку гроші в сумі 15 000 грн не є підставою скасування арешту, відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, як і зазначення в протоколі допиту про надання коштів ОСОБА_4 у вказаному розмірі ОСОБА_6 ще не свідчить про те, що вилучені кошти належать заявнику.

З урахуванням вище вказаного, позицію сторони обвинувачення та проведенням досудового розслідування, слідчий суддя не в змозі встановити, чи відпала потреба в продовженні дії арешту майна.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що в задоволенні поданого клопотання про скасування арешту майна слід відмовити, оскільки заявником не було доведено необґрунтованості накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, відсутність потреби у дії такого заходу забезпечення, а також не надано суду доказів того, що саме вилучені в ході обшуку кошти належали ОСОБА_4 .

Керуючись ст.ст. 170-174, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1