КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-сс/824/2738/2024 Головуючий у 1-й інстанції: ОСОБА_1
Єдиний унікальний номер 754/3478/24 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: ст. 183 КПК
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді- ОСОБА_2

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засідання - ОСОБА_5

за участю:

прокурора - ОСОБА_6

захисника - ОСОБА_7

підозрюваного - ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві апеляційну скаргу прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 08 березня 2024 року,-

В с т а н о в и л а:

Цією ухвалою відмовлено в задоволенні клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_9 , погодженого прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 06.05.2024, із забороною залишати квартиру АДРЕСА_1 , крім розумного фактичного часу, необхідного для прибуття за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду і часу перебування у слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця

м. Маріуполь, Донецької області, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, офіційно непрацевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 та проживаючого за адресою:

АДРЕСА_3 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням слідчого судді, прокурор подав апеляційну скаргу, в якій просить, ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 08 березня 2024 року скасувати, постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого задовольнити та застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 08.05.2024 включно.

Мотивуючи вимоги своєї апеляційної скарги вказує на те, що оскаржувана ухвала є незаконною, необґрунтованою, а висновки слідчого судді не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, відтак ухвала підлягає скасуванню.

Як вказує прокурор, ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтований тим, що підозрюваний, перебуваючи на свободі, може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення у сфері незаконного обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, оскільки це є єдиними джерелом доходів у останнього.

Крім того, апелянт зазначає, що підставами застосування більш м`якого запобіжного заходу було визначено наявність міцних соціальних зв`язків у підозрюваного та постійне місце проживання у м. Києві, - проте договір оренди житла за адресою: АДРЕСА_3 - спливає 17.03.2024, а свідок ОСОБА_10 , під час розгляду клопотання, пояснила, що дійсно проживає з підозрюваним в одній квартирі, але вони майже не спілкуються і кожен живе своїм особистим життям.

Окрім цього, сторона обвинувачення наголошує на наявності ризику впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки розуміючи міру покарання інкримінованого кримінального правопорушення, останній може здійснити спроби впливу на свідків з метою зміни показань або відмову від надання показань.

На думку автора апеляційної скарги, наявність та обґрунтованість ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить про неможливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора, який підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити, підозрюваного та захисника, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги і просили ухвалу слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

За результатами апеляційного перегляду ухвали слідчого судді місцевого суду встановлено, що зазначені вимоги кримінального закону слідчим суддею належно не дотримані.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, в провадженні СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000514 від 07.03.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України.

08.03.2024 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

08.03.2024 слідчий СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_9 , за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність обґрунтованої підозри про вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, наявності існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, неможливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, який зміг би забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 08 березня 2024 року у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовлено та застосовано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 06.05.2024, із забороною залишати квартиру АДРЕСА_1 , крім розумного фактичного часу, необхідного для прибуття за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду і часу перебування у слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Рішення слідчого судді має чітко відповідати вимогам КПК України, у відповідності до яких воно постановляється. В протилежному випадку рішення слідчого судді є незаконним.

Під час розгляду зазначеного клопотання слідчий суддя правильно встановив, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Як вбачається з ухвали слідчого судді, на основі наданих органом досудового розслідування матеріалів, які обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дослідив клопотання і матеріали, які його обґрунтовують, та правильно встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю доказів, які приведені у клопотанні органу досудового розслідування та доданих до нього матеріалах.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то, з огляду на наведені у клопотанні органу досудового розслідування докази, у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_8 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри.

Отже, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування стосовно обґрунтованості повідомленої ОСОБА_8 підозри, чогось очевидно недопустимого чи такого, що не підтверджується доказами, не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Крім того, колегія суддів враховує і наявність достатніх підстав вважати існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Достатні дані при цьому повинні бути не уявними або ж припустимими, а конкретними, визначеними, необхідними, підтвердженими відповідними доказами, які б в сукупності свідчили про наявність підстав, що були достатніми для застосування запобіжного заходу. Як встановлено колегією суддів, прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, які дають підстави для застосування щодо ОСОБА_8 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).

Разом з тим, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» («Klishyn v. Ukraine» № 306/1/04 від 23.02.2012) наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитись відповідними доказами.

На підставі вищевикладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваного ОСОБА_8 в їх сукупності, колегія суддів приходить до висновку про доведеність слідчим у клопотанні ризиківможливості підозрюваного вчинити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах справи відсутні.

Разом з тим, відмовляючи у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею, як вважає апеляційний суд, належним чином не було враховано обставин, викладених у ст. 178 КПК України.

Так, згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

При цьому, судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення не надано належну оцінку тому, що підозрюваний ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжких та передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до дванадцяти років з конфіскацією майна, не працює, зареєстрований у Донецькій області, м. Маріуполь, тобто на тимчасово окупованій території України, а відтак застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою не зможе в повній мірі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та перешкоджати існуванню ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої статті 194 КПК України, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої статті 194 КПК України, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою статті 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін або скасувати ухвалу та постановити нову.

Таким чином, на підставі викладених обставин, апеляційна скарга прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 підлягає задоволенню, ухвала слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 08 березня 2024 року - скасуванню, з постановленням апеляційним судом нової ухвали, якою клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_9 , погодженого прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , підлягає задоволенню, застосуванню відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 06.05.2024, із визначенням застави у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 605 600 гривень, з покладенням у разі внесення застави обов`язків, передбачених п.п. 1, 2, 8, 9 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 194, 196, 199, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

П о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , - задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 08 березня 2024 року, якою відмовлено в задоволенні клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_9 , погодженого прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 06.05.2024, із забороною залишати квартиру АДРЕСА_1 , крім розумного фактичного часу, необхідного для прибуття за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду і часу перебування у слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_9 , погодженого прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 06.05.2024.

Визначити підозрюваному ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 605 600 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду (, номер рахунку за стандартом IBAN: НОМЕР_1 , банк надавача послуг: ГУ ДКСУ у АДРЕСА_4 , код банку: 820172).

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за умови внесення застави, наступні процесуальні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

-не відлучатись із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю.

Визначити термін дії зазначених процесуальних обов`язків до 06.05.2024.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_8 , що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського СІЗО.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_8 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд.

З моменту внесення застави підозрюваний ОСОБА_8 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний ОСОБА_8 , будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається на користь держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , взяти під варту в залі суду.

Виконання ухвали покласти на орган досудового розслідування, а контроль за її виконанням на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_____________ _______________ ________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4