У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(вступна і резолютивна частини)

28.03.2024 м. Бар Вінницької області

Слідча суддя Барського районного суду

Вінницької області ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю: слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Відділення поліції №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Барського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000084 від 27.11.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 190, частиною 4 статті 358 КК України,

УСТАНОВИЛА:

28.03.2024 слідчий ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Барського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_4 , подав до суду клопотання про арешт майна.

В обґрунтування клопотання зазначив, що ОСОБА_5 з метою заволодіння земельною ділянкою площею 3,2445 (кадастровий номер :01003:0163), призначеною для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території с. Барок, Супівської сільської ради Барського району Вінницької області, подав до Барського районного суду завідомо неправдиві документи з погосподарської книги Супівської сільської ради Барського району Вінницької області №83 від 22.02.2019, на підставі яких рішенням Барського районного суду від 05.04.2019 встановлено факт успадкування ОСОБА_5 вищевказаної земельної ділянки, яка належала ОСОБА_6 . Далі після виготовлення технічної документації на земельну ділянку ОСОБА_5 04.07.2029 зареєстрував право власності на неї.

Вказану земельну ділянку було визнано речовим доказом, оскільки вона є предметом вчинення злочину. ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 190, частиною 4 статті 358 КК України.

Враховуючи викладене, з метою попередження подальшого відчуження зазначеної земельної ділянки, що може перешкодити швидкому, повному та неупередженому проведенню досудового розслідування, виникла необхідність у накладенні заборони на вчинення суб?єктами державної реєстрації будь-яких реєстраційних дій щодо реєстрації угод (договорів), додаткових угод до договорів оренди чи суборенди та їх розірвання вищезазначеного нерухомого майна, що перебуває у приватній власності, оскільки воно є предметом кримінального правопорушення. Незастосування заборони на користування чи розпорядження вказаною земельною ділянкою може призвести до її подальшого незаконного використання, набуття права власності на неї незаконними правонабувачами, що позбавить можливості встановити істину у даному кримінальному провадженні.

Слідчий у клопотанні посилався на вимоги ч. 2 ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, що, на думку слідчого, безпосередньо стосується даного кримінального провадження.

Враховуючи те, що для об?єктивного проведення досудового розслідування, забезпечення збереження об?єкта кримінального правопорушення та встановлення винних осіб необхідно застосування заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий просив накласти арешт на вказану земельну ділянку шляхом заборони здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо розпорядження та їх відчуження в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна.

Відповідно до частини 2 статті 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Визнавши обґрунтованими доводи слідчого щодо необхідності розгляду клопотання без повідомлення власника земельної ділянки з метою забезпечення арешту майна, з огляду на те, що дізнавшись про розгляд клопотання власник може відчужити майно, слідча суддя дійшла висновку про необхідність розгляду клопотання без повідомлення ОСОБА_5 .

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав і просив його задовольнити. Додатково пояснив, що про вчинення злочину органу досудового розслідування стало відомо у листопаді 2023 року. ОСОБА_5 набув права власності на ділянку внаслідок вчинення злочинних дій, встановлення істини у кримінальному провадження полягає у тому, щоб земельна ділянка була повернута у власність громади. Накладення арешту на ділянку є необхідним для збереження її як речового доказу і з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Заслухавши слідчого, дослідивши клопотання та документи, що долучені до нього, слідча суддя вважає, що клопотання слід задовольнити, виходячи з таких мотивів.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абзац 2 частина 1 статті 170 КПК України).

Відповідно пунктів 1, 4 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За нормами частини 3 статті 170 КПК України у випадку вирішення питання про арешт майна з метою забезпечення речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України

За змістом статті 98 КПК України (частини 1, 2) речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять наведені ознаки речових доказів.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчою суддею встановлено, що згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000084 від 27.11.2023, до реєстру 27.11.2023 були внесені відомості за самостійним виявленням прокурором, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 КК України, а 18.03.2024 були внесені відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 190 КК України.

Короткий виклад обставин за частиною 4 статті 358 КК України згідно з витягом з ЄРДР: ОСОБА_5 з метою заволодіння земельною ділянкою площею 3,2445 (кадастровий номер :01003:0163), призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території с. Барок, Супівської сільської ради Барського району Вінницької області, подав до Барського районного суду завідомо неправдиві документи з погосподарської книги Супівської сільської ради Барського району Вінницької області №83 від 22.02.2019, на підставі яких рішенням Барського районного суду від 05.04.2019 встановлено факт успадкування ОСОБА_5 вищевказаної земельної ділянки, яка належала ОСОБА_6 .

Короткий виклад обставин за частиною2 статті 190 КК України згідно з витягом з ЄРДР: встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 житель АДРЕСА_1 , маючи умисел на незаконне заволодіння чужим майном шляхом обману, 04.02.2019 подав до Барського районного суду Вінницької області позовну заяву із підробленими довідками виданими виконавчим комітетом Супівської сільської ради колишнього Барського району про встановлення юридичного факту та визнання права власності на спадкове майно ОСОБА_6 , внаслідок чого отримав право - на земельну частку (пай) площею 3,70 га., яка розташована на території Супівської сільської ради колишнього Барського району Вінницької області по КСП «За мир», чим заподіяв шкоду на суму 53812 грн.

Відповідно до акту обстеження №7 домогосподарства, в якому проживав без реєстрації ОСОБА_5 , АДРЕСА_2 від 28.01.2019, довідок виданих Супівською сільською радою Барського району Вінницької області від 28.01.2019, ОСОБА_5 з 1991 по листопад 1996 року проживав по АДРЕСА_2 , та прийняв спадщину після смерті ОСОБА_6 .

Згідно з копією погосподарської книги, заведеної виконавчим комітетом Супівської сільської ради народних депутатів №8 за 1991-1995 роки, у господарстві Полонюк №308 значиться ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

За даними виписки з погосподарських книг по Супівській сільській раді Барського району Вінницької області на громадянина ОСОБА_6 від 22.02.2019, у період з 1991 по 1995 роки значиться голова двору ОСОБА_6 та внук ОСОБА_5 .

Згідно з інформаційною довідкою від 25.03.2024 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиному реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :01:003:0163 площею 3,2445 га зареєстровано за ОСОБА_5 04.07.2019.

Згідно з постановою слідчого від 25.03.2024 земельну ділянку з кадастровим номером :01:003:0163 площею 3,2445 було визнано речовим доказом, оскільки вона є предметом вчинення злочину.

Згідно з письмовим повідомленням про підозру ОСОБА_5 25.03.2024 в присутності двох понятих йому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 190, частиною 4 статті 358 КК України.

Проаналізувавши доводи слідчого і додані до клопотання докази, слідча суддя дійшла висновку про необхідність накладення арешту на вказану земельну ділянку з метою збереження її як речового доказу, оскільки існують достатні підстави вважати, що вона могла бути набута кримінально протиправним шляхом і є предметом злочину шахрайства, а також з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Втручання у право власності шляхом заборони здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо розпорядження вказаною земельною ділянкою та її відчуження, буде пропорційним заходом, оскільки не перешкоджає ні власнику, ні орендарю земельної ділянки використовувати її за цільовим призначенням.

Отже, такий захід забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, сприятиме виконанню завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК України, а саме забезпечить встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення, збереження речових доказів та можливість їх використання під час досудового розслідування та під час судового розгляду кримінального провадження.

Відповідно до норм статті 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст.170, 172, 173, 175, 309, 395 КПК України, слідча суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого СВ Відділення поліції №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :01:003:0163 площею 3,2445 га, право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_5 , шляхом заборони здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо розпорядження вказаною земельною ділянкою та її відчуження.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення.

Повний текст ухвали оголошено 28.03.2024 о 16 год. 55 хв..

Слідча суддя ОСОБА_7