Справа № 459/1527/24
Провадження № 1-кс/459/975/2024
УХВАЛА

про арешт майна

01 липня 2024 року слідчий суддя Червоноградського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Червонограді клопотання слідчого СВ Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Червоноградської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000512 від 29.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

УСТАНОВИВ:

01.07.2024 слідча звернулась до слідчого судді з клопотанням, у якому просила накласти арешт на майно з метою збереження речового доказу по кримінальному провадженні, а саме на: кофту чорного кольору із капішоном у якій останній був одягнений 12 травня 2024 під час вчинення кримінального правопорушення, а саме крадіжки мобільного телефона, а також листок на якому зазначені паролі які знаходилися у чохлі телефона.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що 12.05.2024 невідома особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , маючи доступ до банківської картки ОСОБА_5 , шляхом вільного доступу, таємно викрала грошові кошти в сумі близько 50 тисяч гривень, належні ОСОБА_5 , чим завдала йому матеріальної шкоди на вказану суму. Відомості про вказаний факт були внесені до ЄРДР за №0000512 від 29.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. 28 червня 2024 року слідчим СВ Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 , на підставі заяви підозрюваного ОСОБА_6 про добровільну видачу в приміщенні службового кабінету АДРЕСА_2 було проведено огляд місця події в ході якого виявлено та вилучено: одяг, а саме кофта чорного кольору із капішоном у якій останній був одягнений 12 травня 2024 під час вчинення кримінального правопорушення, а саме крадіжки мобільного телефона, а також листок на якому зазначені паролі які знаходилися у чохлі телефона, дані речі були поміщені у спецпакет SUD 4027175. В подальшому вищезгадані речі були визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні. З метою збереження цих речових доказів в межах цього кримінального провадження слідча просить клопотання про накладення арешту на майно задовольнити.

Слідча у судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд даного клопотання у її відсутності, у якому вказала, що підтримує таке та просить його задовольнити.

Власник вищеописаного майна у судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час і місце розгляду справи.

За ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Неприбуття вказаних осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Слідчою Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000512 від 29.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

З витягу з реєстру досудового розслідування щодо даного кримінального провадження вбачається, що таке здійснюється за наступним фактом: 12.05.2024 невідома особа перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , маючи доступ до банківської картки ОСОБА_5 , шляхом вільного доступу, таємно викрала грошові кошти в сумі близько 50 тисяч гривень належні ОСОБА_5 , чим завдала йому матеріальної шкоди на вказану суму.

В матеріалах клопотання міститься заява ОСОБА_6 про добровільне надання працівникам поліції одягу, в якому він був одягнений під час вчинення кримінального правопорушення.

З протоколу огляду місця події від 28.06.2024 вбачається, що огляд був проведений у приміщенні службового кабінету АДРЕСА_2 під час якого виявлено та вилучено: одяг, а саме кофту чорного кольору із капішоном та листок на якому зазначені паролі, які знаходилися у чохлі телефона, дані речі були поміщені у спецпакет SUD 4027175.

Із постанови про визнання предметів речовими доказами та приєднання речових доказів до кримінального провадження від 28.06.2024 вбачається, що вищевказані предмети, які були вилучені у ході огляду місця події визнано речовими доказами та прилучено їх в якості речових доказів.

Слідча зазначає, що з метою встановлення істини по справі та враховуючи, що вилучені речі мають важливе значення у даному кримінальному провадженні, просить клопотання задовольнити.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У встановлений КПК України строк слідча звернулась з даним клопотанням до слідчого судді.

Частиною третьою ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відтак, враховуючи вищевикладене, є достатні підстави вважати, що майно, на яке слідча просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Оцінюючи надані органом досудового розслідування докази, слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, а їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт майна.

Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, що перешкоджатимуть збереженню речових доказів.

Враховуючи вищевикладене, з метою збереження речових доказів, уникнення ризиків запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, збереження їх характеристик та властивостей, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність накладення арешту на речі, які були визнані речовими доказами в межах даного кримінального провадження, тобто, клопотання слідчої підлягає до задоволення.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме на: кофту чорного кольору із капюшоном та на листок, на якому зазначені паролі, які знаходилися у чохлі телефона, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000512 від 29.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом 5-ти діб з часу її проголошення.

Ухвала може бути скасована в порядку ст. 174 КПК України за клопотанням власника / володільця майна, що не був присутнім під час розгляду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1