Справа № 524/4324/24
Провадження № 1-кс/524/1297/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2024 року Слідчий суддя Автозаводського районного суду міста Кременчука ОСОБА_1 розглянув матеріали клопотання прокурора Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, зареєстрованого 12.04.2024 року в ЄРДР за № 0000069 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту у вказаному кримінальному провадженні, а саме просив накласти арешт на на вилучені 17.04.2024 р. човен, весла та риболовні снасті, а також свіжовиловлену рибу.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, встановив наступне.

Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:

1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;

2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

У відповідності до пункту 1 частини 2 статті 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Слідчий суддя акцентує увагу на тому, що у клопотанні не було вказано мета накладення арешту, належність вказаного вище майна конкретним особам, чи були призначені відповідні експертизи, а також враховуючи ту обставину, що суд позбавлений можливості здійснити належний виклик дійсних власників (володільців) майна, у тому числі уповноваженого представника держави в особі органу, що здійснює охорону рибних ресурсів, внаслідок неповідомлення взагалі жодних засобів зв`язку таких осіб з метою здійснення їх виклику у судове засідання розгляду даного клопотання у встановленні ч.2 ст. 172 КПК України строки, враховуючи, що неповідомлення особи (осіб) може призвести до порушення права особи (осіб) на володіння, користування та розпорядження цим майном у відповідності до ст. 1 Протоколу до Європейської конвенції з прав людини.

Враховуючи наведені обставини, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає поверненню прокурору з метою усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 167, 170, 171, 173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Повернути прокурору Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_2 клопотання про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні,12.04.2024 року в ЄРДР за № 0000069 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та встановити строк у 72 години для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Ухвала виготовлена та підписана 18 квітня 2024 року о 14 год. 48 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: