Справа № 445/604/24
Провадження № 1-кс/445/212/24
УХВАЛА

Іменем України

18 березня 2024 року слідчий суддя Золочівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Золочеві Львівської області клопотання слідчого СВ Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Львів, українки, громадянки України, в силу ст. 89 КК України раніше не судимої, зареєстрованої та проживаючої по АДРЕСА_1 ,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000135 від 16.03.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в :

до слідчого судді Золочівського районного суду Львівської області звернулася слідча СВ Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , яка підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 185 КК України.

Вказане клопотання погоджено прокурором Золочівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 .

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділенням Золочівського РВП ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000135, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.03.2024 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався у порядку, передбаченому законодавством України, останній раз до 13 травня 2024 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановленому місці та у невстановлений дату і час, однак не пізніше 16 березня 2024 року у ОСОБА_7 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_7 16 березня 2024 року у період часу з 10.30 до 11:00 години, знаходячись біля торгового павільйону на території ринку (КП «ЗОЛОЧІВСЬКИЙ РИНОК»), розташованого по вул. Базарній в м. Золочеві Львівської області, діючи умисно, таємно, керуючись корисливим мотивом та метою, усвідомлюючи протиправний характер свого діяння, в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу, скориставшись відсутністю уваги з боку потерпілої та інших осіб, вважаючи, що за її діями ніхто не спостерігає, шляхом відкриття блискавки викрала з жіночої сумки бежевого кольору гаманець червоного кольору марки «pat Calvin», який належить потерпілій ОСОБА_8 , у якому знаходилися грошові кошти в загальній сумі 5550 гривень та 100 чеських крон, що згідно курсу НБУ станом на 16.03.2024 становить 167,93 гривень, 5 банківських карт «ПриватБанк», «Ощадбанк», «Райффайзен банк», «Кредобанк» та дисконтні карти.

Після чого, ОСОБА_7 разом з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зникла та викраденим розпорядилася на власний розсуд, чим спричинила потерпілій ОСОБА_8 матеріальний збиток на загальну суму 5717,93 гривень.

Таким чином, ОСОБА_7 підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненого в умовах воєнного стану, тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

17 березня 2024 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженці м. Львів, українці, громадянці України, раніше в силу ст.89 КК України не судимій, з середньо освітою, одруженій, зареєстрованій та проживаючій по АДРЕСА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 16.03.2024, протоколом огляду місця події від 16.03.2024, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 16.03.2024, протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_7 від 16.03.2024, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 16.03.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 16.03.2024, постановою про визнання речовими доказами від 16.03.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 16.03.2024, протоколом огляду комп`ютерних даних (веб-сайту) від 16.03.2024 та іншими матеріалами кримінального провадження.

ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

З метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_7 виникла необхідність в обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; ОСОБА_7 може незаконно впливати на свідків вчинення кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення, що унеможливлює застосування до неї інших, більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою.

Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримала, зазначає, що обґрунтованість підозри підтверджується доданими до клопотання доказами.

Прокурор клопотання підтримав, просив його задоволити.

Захисник ОСОБА_6 та підозрювана ОСОБА_7 просили застосувати щодо останньої більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт.

Заслухавши доводи прокурора та слідчої на підтримання заявленого клопотання, думку підозрюваної, її захисника, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.

17 березня 2024 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженці м. Львів, українці, громадянці України, раніше в силу ст.89 КК України не судимій, з середньо освітою, одруженій, зареєстрованій та проживаючій по АДРЕСА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру внесено за № 0000135 від 16.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

Про причетність підозрюваної ОСОБА_7 до неправомірних дій та обґрунтованість його підозри у вчиненні інкримінованого йому діяння свідчать докази долучені до матеріалів клопотання та досліджені в судовому засіданні.

Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання, та здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить з наступного.

За приписами ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були надані органом досудового розслідування, та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_7 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, не може вважатись не обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування є на даний час досить вагомими, щоб свідчити про причетність ОСОБА_7 до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Щодо застосування заявленого запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою, та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відтак, з врахуванням санкції інкримінованої підозрюваній статті, Закон дозволяє обрати щодо підозрюваної ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Слідчий суддя приймає до уваги, що надані стороною обвинувачення докази про причетність підозрюваної до злочину є вагомими, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК , а саме те, що ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на свідків та потерпілого, показання яких мають важливе значення для доведення винуватості підозрюваного під час судового розгляду, а також те, що ОСОБА_7 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки остання підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, хоча в силу ст.89 КК України підозрювана ОСОБА_7 вважається раніше не судимою, однак раніше притягувалася до кримінальної відповідальності за вчинення крадіжки гаманця на території ринку у м. Луцьк.

Оцінюючи сукупність встановлених обставин та наявних ризиків, слідчий суддя вважає, що інші, більші м`які запобіжні заходи, не здатні запобігти вказаним ризикам, відтак, заявлене клопотання є підставним та підлягає до задоволення, а перебування підозрюваної під вартою буде виправданим за вказаних умов, таким, що не порушуватиме принципу пропорційності, та не буде свавільним.

Щодо альтернативного визначення розміру застави, слідчий суддя зазначає наступне.

За приписами ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Водночас, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини ; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Таким чином, альтернативне не визначення розміру застави є правом слідчого судді, а таке рішення приймається із врахуванням наявних ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного та сукупності всіх обставини, визначених ст. 178 КПК України.

Слідчий суддя враховує, що підозрювана в силу ст. 89 КК України раніше судима підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення в умовах воєнного стану, ризики її позапроцесуальної поведінки є достатньо високими та виправдовують застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, про те, не до такого ступеня, щоб таке тримання під вартою було безальтернативним.

Відтак, слідчий суддя приходить до висновку, що підозрюваній слід визначити альтернативну заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів доходів громадян.

На погляд слідчого судді, застава у вказаному розмірі буде визначатися саме тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, у випадку ухилення від слідства та суду та/або порушення встановлених обов`язків, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб присікти у підозрюваного бажання сховатися, перешкоди слідству, знищити чи приховати речові докази, впливати на свідків чи не виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись ст.2, 7-9, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194-197, 208, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в :

клопотання слідчого СВ Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_7 - задовольнити.

Обрати підозрюваній ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Львів, українці, громадянці України, в силу ст. 89 КК України раніше не судимій, зареєстрованій та проживаючій по АДРЕСА_1 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утримання в ДУ «Львівська установа виконання покарань (№19)» на строк 60 днів, тобто до 16.05.2024 включно.

Визначити підозрюваній ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 40 (сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121 120,00 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять грн. 00 коп.), яка може бути внесена як самими підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави:

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26306742

Банк отримувача ДКСУ, м.Київ

Код банку отримувача (МФО) 820172

Рахунок отримувача UA0000757

(призначення платежу - застава за підозрювану ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у справі № 445/604/24, кримінальне провадження №0000135від 16.03.2024).

Підозрюваний або заставодавець має право в будь-який момент внести заставу в розмірі, зазначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі ДУ «Львівський слідчий ізолятор» або уповноваженій особі установи, де останній буде утримуватись під вартою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, підозрювана ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає негайному звільненню з-під варти.

Про внесення застави та звільнення підозрюваного з-під варти негайно повідомити слідчого, прокурора та суд.

Покласти на підозрювану ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

1) не відлучатися за межі постійного місця проживання м. Львів без дозволу слідчого, прокурора слідчого судді або суду; 2) з`являтися за викликом до суду, слідчого судді, прокурора та/або слідчого за першою вимогою; 3) повідомляти слідчого, прокурора слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за межі території України, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 5) не спілкуватись із свідками, представниками потерпілого, спеціалістами, експертами по даному кримінальному провадженню, без дозволу слідчого судді, суду, прокурора та/або слідчого; 6) носити електронний засіб контролю.

Визначити строк дії покладених на підозрювану ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою обов`язків - до 16.05.2024 включно.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 діб з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1