Провадження №1-кс/447/409/24
Справа №447/583/24
У Х В А Л А

про арешт майна

04 березня 2024 р. Слідчий суддя Миколаївського районного суду Львівської області ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000105 від 01.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

встановив:

До Миколаївського районного суду Львівської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно.

В обґрунтування зазначеного клопотання покликається на те, що 29.02.2024 із заявою звернувся, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що в період часу з 19:00 год. 28.02.2024 по 07:00 год. 29.02.2024, невідома особа, шляхом віджиму навісного замка, проникла в його сарай за адресою: селище Липівка, Стрийського району, Львівської області, звідки викрала бензопилу. Завдавши матеріальної шкоди на суму 5000 грн.

29.02.2024 в ході огляду місця події, що за адресою: селище Липівка, на землі на території домоволодіння ОСОБА_4 біля сараю, виявлено та вилучено: пошкоджений навісний замок (колодку), який поміщено в спецпакет НПУ SUD 2034335, а також опечатано з пояснюючими написами та підписами; в приміщенні сараю №1 на землі виявлено та вилучено 5 (п`ять) штук робочих рукавиць, які поміщено в паперовий конверт, який опечатано з пояснюючими написами та підписами.

Всі вище перелічені речі визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні..

Слідчий просить суд , винести ухвалу про накладення арешту на вище згадані речі для забезпечення збереження їх , як речових доказів.

Слідчий слідчого відділення ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, у поданій заяві , просила розгляд клопотання проводити без її участі .

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Розглянувши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

01.03.2024 відомості про дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000105 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до постанови про визнання речових доказів від 01.03.2024, речі зазначені у клопотанні визнано речовими доказами.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

У встановлений КПК України строк слідчий звернувся з даним клопотанням до слідчого судді.

Відповідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно із ч.1ст.168 КПК України,тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Відповідно до ч.2 цієї ж статті, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно доч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна допускається з метою забезпечення, в тому числі, збереження речових доказів. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя приходить до висновку, що внесене слідчим клопотання є достатньо обґрунтованим та відповідає вимогам ст.171 КПК України.

З доводів, викладених ним у клопотанні, вбачається, що арешт вказаних речей для забезпечення збереження їх як речових доказів, має суттєве значення для проведення досудового розслідування та може бути використаний як доказ вчинення кримінального правопорушення, в тому числі й як речовий доказ, а тому враховуючи вимоги ч. 2ст. 173 КПК України, клопотання про арешт майна підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.170-173,175,309,369-372,532КПК України,

постановив:

Клопотання слідчого СВ ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000105 від 01.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити .

Накласти арешт на пошкоджений навісний замок (колодку), який поміщено в спецпакет НПУ SUD 2034335, а також опечатано з пояснюючими написами та підписами; в приміщенні сараю №1 на землі виявлено та вилучено 5 (п`ять) штук робочих рукавиць, які поміщено в паперовий конверт, а також заборонити розпоряджатись та користуватись вказаним майном.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на слідчого СВ ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1