УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 463/5248/23

провадження № 51 - 7041 ск 23

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши спільну касаційну скаргу підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 на ухвалу Львівського апеляційного суду

від 16 серпня 2023 року,

встановив:

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 24 липня 2023 року задоволено клопотання прокурора та відсторонено підозрюваного ОСОБА_4 від посади прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури

у сфері оборони Західного регіону строком на 2 місяці.

Не погодившись із судовим рішенням підозрюваний та його захисник подали апеляційну скаргу разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 18 серпня 2023 року

в поновленні строку на апеляційне оскарження відмовлено, апеляційну скаргу повернуто на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

У спільній касаційній скарзі підозрюваний та його захисник просять скасувати ухвалу апеляційного суду через істотні порушення вимог кримінального процесуального закону. На обґрунтування зазначають, що суд апеляційної інстанції усупереч положень ст. 370 КПК залишив поза увагою доводи клопотання щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення та безпідставно повернув апеляційну скаргу. Вказують, що у своєму клопотанні про поновлення строку покликалися на те, що резолютивну частину ухвали слідчого судді отримали 24 липня 2023 року в день її проголошення. При цьому не могли бути присутніми при оголошенні повного тексту ухвали, оскільки проживають віддалено від суду в м. Ужгороді, а повний текст рішення отримали 8 серпня 2023 року, після чого ознайомившись із мотивами прийнятого рішення подали апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження. Враховуючи ці обставини, а також висновок, викладений у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27 травня 2019 року у справі № 464/1434/18 вважають, що апеляційний суд безпідставно відмовив у поновленні строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Колегія суддів, вивчивши доводи касаційної скарги та долучену до неї копію судового рішення, дійшла висновку про таке.

Відповідно до вимог ст. 395 КПК, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Частиною 3 ст. 395 КПК визначено, якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до положень п. 4 ч. 3 ст. 399 КПКапеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Частиною 1 ст. 117 КПК встановлено, що пропущений із поважних причин строк має бути поновлено за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Поняття поважних причин пропуску строку є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові

від 27 березня 2019 року у справі № 127/17092/18, особа, яка бажає подати апеляційну скаргу, має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право. Хоча ст. 117 КПК містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на апеляційне оскарження, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Апеляційний суд, приймаючи рішення про відмову у задоволенні клопотання сторони захисту про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, врахував ці вимоги кримінального процесуального закону,

з огляду на таке.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, 24 липня 2023 року підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_5 були присутнімив судовому засіданні під час проголошення слідчим суддею резолютивної частини ухвали. При цьому учасників було повідомлено, що повний текст рішення буде оголошений на наступний день, 25 липня 2023 року. Разом із тим, підозрюваний та його захисник подали спільну апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження лише 8 серпня 2023 року. Врахувавши час, який минув з дати завершення процесуального строку для оскарження ухвали слідчого судді та відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особам реалізувати своє право в межах визначеного процесуального строку (з 24 липня 2023 року по 31 липня 2023 року включно), апеляційний суд обґрунтовано відмовив їм у поновленні такого строку.

До того ж, будучи обізнаними, що повний текст ухвали слідчого судді буде проголошений 25 липня 2023 року, підозрюваний та його захисник, як убачається з копії ухвали апеляційного суду, що не спростовується доводами касаційної скарги, протягом двох тижнів не вживали будь-яких дій для її отримання, що свідчить про відсутність у них інтересу і бажання в ознайомленні з цим рішенням. Твердження щодо неможливості бути присутніми при проголошенні повного тексту ухвали слідчого судді з викладенням мотивів прийнятого рішення, через віддаленість місця їхпроживання від суду, не є прийнятними, оскільки останні після проголошення резолютивної частини ухвали могли звернутися до суду зклопотанням про видачу їм копії повного тексту ухвали через пошту або на електронну адресу суду. При цьому суд апеляційної інстанції у своєму рішенні спростував твердження заявників про те, що підозрюваний будучи

уЛичаківському районному суді м. Львова 28 липня 2023 року не зміг отримати повний текст оскаржуваної ухвали і заперечень проти таких висновків суду

у касаційній скарзі не наведено.

Що стосується посилання сторони захисту на неврахування судом апеляційної інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали висновку про застосування норми права, викладеного у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18, то колегія суддів вважає його безпідставним, оскільки у тій справі захисник звернувся з апеляційною скаргою та клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження через 4 дні, тобто через незначний проміжок часу, після проголошення повного тексту рішення, тоді як у даному випадку підозрюваний та захисник будучи обізнаними про дату проголошення повного тексту ухвали, подали апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження через 15 днів і не вживали будь-яких заходів, щоб отримати повний текст рішення в якомога коротший термін.

Зважаючи на всі ці обставини, апеляційний суд дійшов правильного висновку про відсутність у підозрюваного та його захисника поважних причин для поновлення цього строку та обґрунтовано відмовив у його поновленні.

Аргументованих доводів, які би вказували на неправильність прийнятого апеляційним судом рішення, касатори в касаційній скарзі не навели.

Ухвала апеляційного суду є належно обґрунтованою та вмотивованою, і за своїм змістом відповідає вимогам ст. 370 КПК.

Враховуючи наведене, підстав для задоволення касаційної скарги колегія суддів не вбачає.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів вбачається, що підстав для задоволення касаційної скарги немає.

На підставі викладеного та керуючись п. 2 ч. 2 ст. 428, ст. 441 КПК, Верховний Суд

постановив:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за спільною касаційною скаргою підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 на ухвалу Львівського апеляційного суду від 16 серпня 2023 року через відсутність підстав для її задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3