Справа № 761/5348/22
Провадження № 1-кп/761/1973/2023
У Х В А Л А

06 грудня 2023 року м. Київ

Головуючий у справі - суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , в приміщенні суду під час розгляду клопотання прокурора у судовому засіданні кримінального провадження №0004842 від 11.12.2021 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,

У С Т А Н О В И В :

Шевченківським районним судом м. Києва здійснюється судовий розгляд у наведеному кримінальному провадженні, при цьому в судовому засіданні прокурор заявив клопотання щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку тримання під вартою, посилаючись на те, що ризики поведінки останнього, яка може зашкодити кримінальному провадженню, своєї актуальності не втратили.

Захисник ОСОБА_5 заперечував щодо клопотання прокурора, при цьому зазначив про неможливість розгляду такого клопотання головуючим у справі одноособово.

Обвинувачений підтримав думку захисника.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, слід дійти такого висновку.

З приводу можливості розгляду клопотання головуючим у справі (суддею одноособово) необхідно зазначити таке.

Відповідно до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Крім цього, під час здійснення судового провадження судом присяжних наведене питання вирішує головуючий.

В судовому засіданні встановлено, що повний склад колегії суддів, якою здійснюється судовий розгляд у наведеному кримінальному провадженні, відсутній станом на 6 грудня 2023 року через тимчасову втрату працездатності у зв`язку із захворюванням члена колегії - судді ОСОБА_6 .

Згідно з вимогами п. 20-5 Перехідних положень КПК України тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), передбачені такі особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження.

У разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Головуючий у справі констатує, що на теперішній час карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), не діє. Разом з тим, 24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, дію якого неодноразово продовжено, зокрема і на цей час.

Крім того, головуючий у справі звертає увагу, що діюча редакція процесуального закону не передбачає конкретно визначеного порядку вирішення питання щодо з`ясування підстав для подальшого утримання під вартою обвинуваченого за умов припинення дії відповідного карантину у разі відсутності повного складу колегії (хвороба члена колегії, його відрядження, відпустка тощо) під час розгляду справи по суті.

При цьому, відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, серед яких, зокрема, і верховенство права.

Згідно зі ст. 8 КК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

В даному конкретному випадку головуючий констатує, що має місце невідкладність розгляду даного клопотання прокурора, що пов`язано з необхідністю здійснення поточного судового контролю в частині дотримання прав обвинуваченого, зокрема перевірки підстав для подальшого тримання обвинуваченого ОСОБА_4 в умовах несвободи, і саме це, на переконання головуючого у справі, прямо вказує на обов`язок негайного судового реагування головуючим у справі щодо з`ясування наявності підстав для звільнення з-під варти обвинуваченого (продовження тримання під вартою), при цьому процесуальним законом вже закріплено порядок вирішення цього питання саме головуючим у справі за відповідних обставин (у період відповідного карантину, при здійснення судового розгляду судом присяжних).

Відповідно до ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

В даному аспекті головуючий у справі звертає увагу, що розгляд кримінального провадження в розумні строки залежить від багатьох критеріїв, зокрема і тих, які передбачені ч. 3 ст. 28 КПК України, а саме:

1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо;

2) поведінка учасників кримінального провадження;

3)спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Отже, з урахуванням введення на території України воєнного стану, який як правовий режим є більш суспільно-значущим та безпеко-орієнтованим у порівнянні з відповідним карантином, беручи до уваги і невідкладність розгляду заявленого прокурором клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою, головуючий у справі, застосовуючи положення ст. 8-9 КПК України, вважає за необхідне розглянути дане питання у відповідності до вимог п. 20-5 Перехідних положень КПК України, при цьому такий порядок розгляду наведеного питання, на переконання головуючого, жодним чином не порушує права обвинуваченого.

Вирішуючи клопотання прокурора, головуючий у справі зважає на відомості, які характеризують особу ОСОБА_4 , і хоча останній є раніше не судимим, однак на даний час обвинувачується у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, пов`язаного з незаконним обігом наркотичних та психотропних речовин в особливо великих розмірах та за ознаками повторності, і яке має значний ступінь суспільної небезпеки, що в свою чергу, беручи до уваги відсутність у нього стійких соціальних зв`язків (неодружений, відсутність дітей на утриманні), на переконання головуючого у справі, створює реальні ризики щодо можливості ОСОБА_4 , перебуваючи в умовах менш тяжкого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, переховуватися від суду.

Крім того, враховуючи обізнаність обвинуваченого про свідків у кримінальному провадженні, які, враховуючи стадію судового розгляду, мають надати свої показання в суді, головуючий у справі дійшов висновку, що обвинувачений може незаконно впливати на них з метою уникнення кримінальної відповідальності.

При цьому, зважаючи, що кримінальне правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_4 , пов`язано зі збутом наркотичних засобів та психотропних речовин, на переконання головуючого у справі, обвинувачений ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, зокрема аналогічне.

Отже, сукупність всіх цих обставин вказує на необхідність продовження відносно ОСОБА_4 строку тримання під вартою.

Крім того, відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України, головуючий у справі вважає за можливе при постановленні ухвали про продовження строку тримання під вартою не визначати розмір застави, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, та головним чином через те, що інший менш тяжкий запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку останнього.

Керуючись ст. 177, 183, 331, 383 КПК України, головуючий у справі,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 до 03 лютого 2024 року включно.

Оголошення повного тексту ухвали відбудеться 08 грудня 2023 року о 09 годині 10 хвилин.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду обвинуваченим, його захисником, законним представником, прокурором протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, - з моменту вручення їй копії судового рішення.

Головуючий у справі

Суддя ОСОБА_7