233 № 233/3766/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2024 року Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на інший, більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою, по кримінальному провадженню (внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191 від 29 травня 2023 року) за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Артемівськ Донецької області, громадянина України, із середньо-технічною освітою, не одруженого, має на утриманні малолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працюючого, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 16 квітня 2009 року Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області за ч.1 ст. 121, ч.1 ст. 71 КК України до покарання у виді 5 років позбавлення волі та штрафу у розмірі 510 грн. (штраф виконувати самостійно), покарання відбуто 05 вересня 2013 року,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, -

в с т а н о в и в :

У провадженні Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Обвинувачений ОСОБА_5 у судовому засіданні заявив клопотання про зміну йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на інший, більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою, так як вважав, що жодних підстав тримати його під вартою на даний час не існує.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав клопотання обвинуваченого.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання обвинуваченого та повідомила, що ризики, які існували при обранні такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, до теперішнього часу не зникли і продовжують існувати.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши клопотання та додані матеріали, оцінивши в сукупності обставини, передбачені ст.ст.177,178 КПК України, суд приходить таких висновків.

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 08 листопада 2023 року відносно обвинуваченого ОСОБА_5 продовжений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 06 січня 2024 року.

На поточний час судове провадження відносно ОСОБА_5 не завершено, перебуває на стадії судового розгляду.

Відповідно до інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 511-550/0/4-13 від 04.04.13 року «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінально процесуального кодексу України», під час розгляду клопотань про зміну чи скасування запобіжного заходу судам необхідно враховувати положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практику Європейського суду з прав людини, а також загальну спрямованість реформи кримінального судочинства на гуманізацію та підвищення гарантій захисту прав особи, згідно з якими тримання особи під вартою має бути винятковим запобіжним захистом.

У зв`язку з цим, при надходженні клопотань про зміну чи скасування запобіжного захисту у вигляді тримання під вартою, суду необхідно перевірити доцільність подальшого тримання особи під вартою та задовольнити клопотання, якщо досягнення мети застосування запобіжного заходу можливе при обранні більш м`якого запобіжного заходу.

Судовий контроль служить ефективною гарантією захисту від можливого неналежного поводження, ризик якого є максимальним на початковому етапі затримання, а також від зловживання повноваженнями, покладеними на співробітників правоохоронних органів або інших органів влади, які повинні здійснюватися суворо в обмежених цілях і виключно відповідно до встановленого порядку (Ladent v. Poland (Ладент проти Польші),§72)).

Будь-яке позбавлення волі має узгоджуватися з метою захисту особи від свавілля. (Witoldlitwa v. Poland (Вітольд Литва проти Польші),§72)).

Небезпеку переховування від правосуддя не може вимірюватись тільки залежно від суворості можливого покарання, а її необхідно визначати з врахуванням низки факторів, які можуть або підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що вона не може слугувати виправданням для тримання під вартою. При цьому, треба враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, його кошти, зв`язки з державою, у якій його переслідують за законом.

Так, ст. ст. 177, 178, 184, 194, 199 КПК України, чітко визначено мету та підстави застосування запобіжного заходу, обставини що враховуються при його обранні та продовженні, вимоги до клопотання про продовження запобіжного заходу, обов`язки прокурора щодо доведення певних обставин, які би давали суду підстави для продовження існуючого запобіжного заходу.

Дослідивши доводи клопотання обвинуваченого, заслухавши думку захисника, прокурора, суд вважає, що клопотання обвинуваченого задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно з вимогами ч.1 ст. 201 КПК України,підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Зокрема, відповідно до п.5 ст. 201 КПК України, слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Обставини кримінального провадження, а також відомості, які характеризують особу обвинуваченого, його сімейний, матеріальний стан та стан здоров`я, враховувалися під час вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, наведене свідчить про наявність ризиків, встановлених судом під час розгляду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На даний час сукупність всіх обставин та даних про особу обвинуваченого свідчать про дієвість обраного раніше запобіжного заходу, що повністю відповідає меті та підставам його застосування.

За таких обставин, враховуючи вищенаведене, суд доходить висновку, що наведені обвинуваченим доводи не зменшують ризиків, наявних у кримінальному провадженні та не свідчать про необхідність зміни обраного раніше запобіжного заходу на більш м`який, оскільки таке рішення може негативно вплинути на хід розгляду кримінального провадження та не відповідає його завданням.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у виді тримання під вартою, з урахуванням наявності існуючих ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого ОСОБА_5 , судом на теперішній час не встановлено.

Отже, з урахуванням вищенаведеного, суд вважає, що клопотання обвинуваченого не підлягає задоволенню.

З урахуванням положень ч.4 ст. 183 КПК України, зокрема обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні злочину із застосуванням насильства, відсутні підстави для визначення розміру застави у даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 197, 331, 369-372 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про зміну йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на інший, більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою, відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя