Справа № 450/5200/23 Провадження № 1-кп/450/513/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2023 року Пустомитівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Пустомити матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000523 від 30 серпня 2023 року відносно обвинуваченого ОСОБА_4 за ч.3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

В провадженні Пустомитівського районного суду Львівської області перебувають на розгляді матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000523 від 30 серпня 2023 року відносно обвинуваченого ОСОБА_4 за ч.3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвалою слідчого судді від 31 серпня 2023 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, а саме до 28 жовтня 2023 року включно, з визначенням розміру застави 70 (сімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 187 880, 00 грн.

Ухвалою від 26 жовтня 2023 року обвинуваченому ОСОБА_4 продовжено раніше обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, а саме до 25 грудня 2023 року, з визначенням застави у розмірі 70 (сімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 187 880, 00 грн.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримала подане нею 19 грудня 2023 року клопотання про продовження застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів з можливістю визначення розміру грошової застави у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720, 00 грн., оскільки щодо нього є наявність обґрунтованої підозри та наявні достатні підстави вважати, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не змінились, оскільки він матиме можливість переховуватись від органів досудового розслідування і суду, незаконно впливати на свідка, який не допитаний, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином і вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим та іншим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечили проти задоволення поданого стороною обвинування клопотання, просили обрати йому запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту з використанням електронних засобів контролю.

Розглянувши матеріали клопотання та обвинувального акту, заслухавши думку присутніх сторін кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 3 ст. 331 КПК України Під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Частиною 1 статті 197 КПК України визначено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Ризиками, які дають підстави суду продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою слід вважати те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, а саме незакінченого замаху на таємне викрадення чужого майна, поєднаному із проникненням у житло, вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, перебуваючи на волі він матиме можливість перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, переховуватись від суду, незаконно впливати на свідка з метою зміни показів, вчинити інше кримінальне правопорушення, щодо нього є наявність обґрунтованої підозри, а також існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що свідчить про неможливість запобігання цим та іншим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Відтак існують підстави вважати, що обвинувачений може ухилятися від суду і вчинити нові кримінальні правопорушення, з огляду на що наявні всі підстави для продовження застосування щодо нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням грошової застави, оскільки частина ризиків, які встановлені під час досудового розслідування та раніше були підставою для обрання запобіжного заходу і його продовження, продовжують існувати.

Крім цього, один із свідків не був допитаний в судовому засіданні, у зв`язку з чим такий викликається до суду з метою його допиту.

Застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою не суперечить приписам ч. 5 ст. 182 та п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України.

Суд вважає, що більш м`які запобіжні заходи є недостатніми для запобігання передбаченим ст. 177 КПК України ризикам, що встановлено в судовому засіданні.

Згідно п.п. 3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про його незначний ступінь, який може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у справі «Летельє проти Франції» (Letellie v France, рішення від 26 червня 1991 р.) «особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які роблять виправданим попереднє затримання, принаймні, протягом певного часу».

Положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу. Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених ст. 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За ч. 6 ст. 182 КПК України у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідного віку.

З огляду на вказане, суд приходить до переконання про необхідність продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 діб з визначенням застави у розмірі 70 (сімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 187 880, 00 грн.

Що стосується покликань обвинуваченого та його захисника щодо можливості застосування до нього запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту з використанням електронних засобів контролю, то такі є необґрунтованими і спростовуються наведеними вище мотивами.

З врахуванням викладеного, клопотання прокурора слід задовольнити частково та продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 на строк 60 днів, а саме до 17 лютого 2024 року, з визначенням застави у розмірі 70 (сімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 187 880, 00 грн.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 197, 331, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, а саме до 17 лютого 2024 року, з визначенням застави у розмірі 70 (сімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 187 880, 00 грн.

Роз`яснити, що обвинувачений або заставодавець (фізична або юридична особа) мають право у будь-який момент внести заставу на депозитний рахунок суду в розмірі, визначеному в ухвалі суду про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, обвинувачений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою суду;

- не відлучатися з Львівської області без дозволу суду;

- повідомляти про зміну свого місця проживання суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку її дії.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом 7 (семи) днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлений 20 грудня 2023 року.

Суддя ОСОБА_1