УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника особи,

яка подала клопотання, ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про повернення застави у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 листопада 2023 року за № 0000556,

В С Т А Н О В И Л А :

І. Суть клопотання

1.1. 23 листопада 2023 року до Вищого антикорупційного суду надійшло зазначене клопотання, у якому ОСОБА_3 просила повернути їй заставу у розмірі 149 тис. грн, внесену за ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 20 травня 2023 року до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено заставу у розмірі 1 073 600 грн.

Застава у зазначеному розмірі була внесена заставодавцями, зокрема ОСОБА_3 внесла 149 тис. грн. Враховуючи, що у згаданій ухвалі було визначено строк її дії до 20 липня 2023 року, на думку ОСОБА_3 , запобіжний захід у вигляді застави припинив свою дію, а тому застава має бути повернута заставодавцям.

1.2. 29 листопада 2023 року до суду надійшла письмова позиція прокурора ОСОБА_6 , у якій прокурор заперечив проти задоволення клопотання, оскільки запобіжний захід у вигляді застави є безстроковим, і станом на теперішній час його дію не припинено.

1.3. 01 грудня 2023 року до суду надійшло доповнення до клопотання, у якому заставодавець послалася на безпідставність позиції прокурора, оскільки кримінальним процесуальним законом не передбачена безстроковість запобіжного заходу у вигляді застави. Також ОСОБА_3 звернула увагу на виконання підозрюваним ОСОБА_5 своїх процесуальних обов`язків та повідомила про існування судової практики на підтвердження її позиції.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Представник заставодавця ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 підтримав клопотання з наведених у клопотанні мотивів.

2.2. Прокурор ОСОБА_6 та заставодавець ОСОБА_3 у судове засідання не прибули, просили розглянути клопотання без їх участі.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1. Дослідивши клопотання та додатки до нього, заслухавши думку адвоката ОСОБА_4 , висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшла таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

У цих випадках підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (ч. 7 ст. 182 КПК України).

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави (ч. 4 ст. 202 КПК України).

Згідно з приписами ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого КПК України (ч. 4 ст. 196 КПК України).

3.2. Як вбачається з системного аналізу зазначених норм, а також норм, які регулюють порядок продовження запобіжного заходу (ч. 6 ст. 181, ст. 199 КПК України), строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу вказується слідчим суддею лише у випадках застосування запобіжного заходу, пов`язаного з обмеженням свободи пересування (тримання під вартою та домашній арешт). Цей строк є періодом часу, на який зазначена свобода обмежується (строк тримання під вартою та строк тримання під домашнім арештом).

Крім того, відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені ч. 5 та 6 цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України.

Отже, кримінальним процесуальним законом передбачене визначення строку дії виключно для запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою та домашнього арешту, а також обов`язків, передбачених ч. 5, 6 ст. 194 КПК України. Щодо інших запобіжних заходів КПК України не містить застережень щодо строку їх дії, не визначає порядку його продовження та, відповідно, не покладає на слідчого суддю обов`язок зазначати такий строк в ухвалі про застосування запобіжного заходу (строк дії ухвали).

Після внесення визначеної слідчим суддею застави, до підозрюваного вважається застосованим запобіжний захід у вигляді застави, який не має строкового характеру. Отже, визначені в ухвалі від 20 травня 2023 року строки (17 та 20 липня 2023 року) стосуються виключно строку тримання підозрюваного під вартою та строку дії покладених на нього у разі внесення застави обов`язків. Зазначені строки не обмежують строк дії застави у разі її внесення, адже кримінальним процесуальним законом таке обмеження не передбачене.

Таким чином, позиція заставодавця ґрунтується на хибному тлумаченні норм, що регулюють цей процесуальний інститут, та є безпідставною.

3.3. Слідчий суддя відхиляє доводи ОСОБА_3 про існування судової практики, що свідчить про обґрунтованість її позиції, зокрема ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 05 жовтня 2018 року, адже кримінальний процесуальний закон застосування преюдиції у кримінальному провадженні обмежує лише випадками, передбаченими ст. 90 КПК України, до яких рішення слідчих суддів у інших справах не належать.

3.4. Згідно з ч. 11 ст. 182 КПК України застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.

Враховуючи, що слідчому судді не надано доказів припинення застосованого до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави, у задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 182, 372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И Л А :

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про повернення застави - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1