Справа № 175/9027/23
Провадження № 1-кс/175/631/24
У Х В А Л А

Іменем України

"15" лютого 2024 р. смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_6 в кримінальному провадженні .№ 0001125 від 14.04.2023 року про продовження строків застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до вимог ч.6 ст. 199 КПК України відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Дзензелівка Уманського району Черкаської області, громадянина України, з професійно-технічною освітою, розлучений, військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, стрільця номера обслуги 4 аеромобільного батальйону військової частини НОМЕР_1 , солдата, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого в силу ст.89 КК України, обвинуваченого

у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.5 ст. 407 КК України,

В С Т А Н О В И В:

15 лютого 2024 року до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання прокурора Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_6 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.5 ст. 407 КК України.

У клопотанні прокурор просить продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, без визначення альтернативного запобіжного заходу у виді застави, оскільки упровадженні Олександрівського районного суду Донецької області перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженню №0001125 від 14 квітня 2023 відносно ОСОБА_5 за ч. 5 ст. 407 КК України.

Так, солдат ОСОБА_5 обвинувачується у тому, що він, будучи військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період та проходячи її на посаді стрільця номера обслуги 4 аеромобільного відділення 2 аеромобільного взводу 3 аеромобільної роти 1 аеромобільного батальйону військової частини НОМЕР_1 ,незаконно припинив виконувати свій конституційний обов`язок по захисту Вітчизни, незалежності, територіальної цілісності України, в умовах воєнного стану, в порушення вимог ст. ст. 17, 65 Конституції України, ст. ст. 1, 2 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», положень Військової присяги, ст. ст. 11, 16, 127, 128, 129, 130, 199, 216 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. ст. 1-4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, діючи з прямим умислом, а саме усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з мотивів небажання переносити труднощі військової служби, через особисту недисциплінованість та несумлінне ставлення до виконання своїх службових обов`язків, без відповідних дозволів командирів і начальників та без поважних причин, 19 лютого 2023 року в ранковий час доби (більш точно час під час досудового розслідування не встановлено) самовільно залишив місце служби місце тимчасової дислокації підрозділу військової частини НОМЕР_1 , який дислокується у АДРЕСА_2 та ухилявся від несення обов`язків військової служби, проводячи час на власний розсуд, не пов`язуючи його з виконанням обов`язків військової служби до 23 травня 2023 року доки самостійно з`явився до слідчого ТУ ДБР, розташованого у м. Краматорську, де повідомив про намір далі проходити військову службу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України непокора, тобто самовільне залишення місця служби без поважних причин військовослужбовцем, вчинене в умовах воєнного стану.

10 січня 2024 Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області відносно солдата ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 19 лютого 2024 року.

09 лютого 2024 року обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні скеровано до Олександрівського районного суду Донецької області за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний суд», але підготовче судове засідання не проведено.

У судовоу засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, з підстав зазначених у клопотанні, додав, що строк запобіжного заходу спливає 19.02.2024, обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 скерований до суду 09.02.2024 та отриманий судом 13.02.2024 і підготовче судове засідання не проведено. Зазначив, що достатнім буде продовжити строк запобіжного заходу на 30 днів.

Обвинувачений ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечував.

Адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні також не заперечувала проти задоволення клопотання.

Заслухавши учасників судового засідання, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

З матеріалів, доданих до клопотання, вбачається, що Першим слідчим відділом (з дислокацією у місті Краматорську) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, під процесуальним керівництвом прокурорів Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил Східного регіону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0001125 від 14.04.2023 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

10 січня 2024 Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області відносно солдата ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 19 лютого 2024 року.

09 лютого 2024 року обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні скеровано до Олександрівського районного суду Донецької області за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний суд».

Станом на 15.02.2024 року підготовче судове засідання Олександрівським районним судом Донецької області не проведено.

Відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, зокрема: допитами свідків, документами та іншими зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності.

Метою обрання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спроб: переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, для досягнення мети і завдань кримінального провадження, на даний час у сторони обвинувачення виникла необхідність у продовженні дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного.

Так, у судовому засіданні знайшов підтвердження факт того, що ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які були встановлені слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу, не зменшились та не відпали.

Ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та суду підтверджується, тим що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за яке, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 10 років, у зв`язку із чим, розуміючи тяжкість покарання, яке загрожує йому у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення понесення покарання. При цьому, можливі посилання сторони захисту на відсутність на даний час спроб втечі підозрюваного будуть безпідставними, оскільки його належна процесуальна поведінка наразі обумовлена не його правосвідомістю, а відсутністю запобіжного заходу, що жодним чином не свідчить про неможливість переховування підозрюваного у разі не обрання йому запобіжного заходу

Ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні підтверджується тим, що ОСОБА_5 може вплинути на свідків, які разом з ним проходять військову службу в одній військовій частині, що фактично створить умови для здійснення впливу на безпосередніх свідків, у тому числі шляхом залякування та здійснення стосовно останніх насильницьких дій та можливістю погрозою застосування насильства до начальника. Слід зазначити, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст. 23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України.

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й в подальшому на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчиняти інші кримінальні правопорушення підтверджується тим, що ОСОБА_5 вчиняючи самовільне залишення військової частини або місця служби, а також нез`явлення вчасно на службу без поважних причин військовослужбовцем, вчинені в умовах воєнного стану або в бойовій обстановці. Що може вказувати, на бажання підозрюваного уникнути відповідальності та тяжкість покарання, що йому загрожує, безумовно свідчать про можливість повторної втечі підозрюваного. Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що факти, наведені слідчим у клопотанні на підтвердження існування ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, переконливо підтверджують, що існує реальна небезпека неналежної процесуальної поведінки ОСОБА_5 і запобігти цим ризикам більш м`яким запобіжним заходом неможливо.

Окрім існування обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчим суддею оцінено в сукупності інші обставини, а саме вік та стан здоров`я підозрюваного, його сімейний та матеріальний стан, репутація та міцність соціальних зв`язків, загальна тривалість перебування під вартою.

Відповідно до ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Пунктом 3 частини 5 статті 182 КПК України, передбачено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Враховуючи всі обставини, ризики, слідчий суддя приходить до висновку про продовження строку застосованого до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 40, 131, 132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 187, 194, 196, 197, 331 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_6 в кримінальному провадженні .№ 0001125 від 14.04.2023 року про продовження строків застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до вимог ч.6 ст. 199 КПК України задовольнити частково.

Продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинувачечного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 30 днів, тобто до 15.03.2024 року включно, з утриманням на гауптвахті.

Визначити альтернативний вид запобіжного заходу у виді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 242 240 грн. (двісті сорок дві тисячі двісті сорок гривень).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України наступні обов`язки:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4)утримуватися від спілкування зі свідками по кримінальному провадженню; Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та до нього знову буде застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою передати для виконання до Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено о 17-30 годині 15 лютого 2024 року.

Суддя ОСОБА_1