Справа № 953/7563/23
н/п 1-кс/953/8287/23
"23" жовтня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваної - ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Довжик Богодухівського району Харківської області, громадянки України, із середньою освітою, раніше не судимої, яка має неповнолітню дитину, 2006р.н., яка зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 1142 КК України,-
В обґрунтування поданого клопотання зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено, що громадянка ОСОБА_5 вчинила поширення інформації про переміщення, рух, розташування Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань, за можливості їх ідентифікації на місцевості, з корисливих мотивів.
31.08.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 114-2 КК України.
Сторона обвинувачення також вважає наявними ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на теперішній час не зменшились.
З метою забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання зазначеним ризикам, у органу досудового розслідування є достатні підстави для продовження застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання.
Захисник та підозрювана проти задоволення клопотання заперечували, зазначаючи, що ризики недоведені, підозрюваній можливо застосувати більш м`який запобіжних захід, зокрема домашній арешт .
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані матеріали , встановив наступне.
30.08.2023 об 11 год 23 хв. громадянку України ОСОБА_5 затримано на підставі ст. 208, п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України.
30.08.2023 громадянці України ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч.3 ст. 114-2 КК України.
Згідно повідомленої підозри ОСОБА_5 , реалізуючи кримінальний протиправний умисел, у період травня - червня 2023 року, маючи корисливий мотив, що виражається у бажанні отримати грошову винагороду за свої незаконні діяння, за невстановлених обставин здійснювала на території м. Харків та Харківської області збір інформації про місцезнаходження українських військових підрозділів та здійснювала коригування ракетних та артилерійських обстрілів окупаційних військ по цивільним та військовим об`єктам, та яка не розміщувалася у відкритому доступі Генеральним штабом Збройних Сил України, Міністерством оборони України або іншими уповноваженими державними органами. Вказану інформацію ОСОБА_5 передавала співробітнику фсб рф, який замається підбором та вербуванням громадян України для проведення підривної діяльності, використовуючи месенджер «Telegram».
Окрім того, ОСОБА_5 , продовжуючи виконувати свій протиправний корисний умисел, протягом червня - липня 2023 року, перебуваючи у м. Харків, здійснювала збір та передачу інформації представнику іноземної держави (російській федерації), в результаті якої з використанням месенджеру Telegram надала останньому відомості щодо розміщення військовослужбовців Національної гвардії України в Довжицькій сільській раді, інформацію про виконання бойового завдання в районі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » поблизу АДРЕСА_1 , та розміщення об`єкта енергетичної інфраструктури АТ «Українські енергетичні машини», дані яких не розміщувалися у відкритому доступі Генеральним штабом Збройних Сил України, Міністерством оборони України або іншими уповноваженими державними органами.
Дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ч. 3 ст. 114-2 КК України - поширення інформації про переміщення, рух, розташування Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань, за можливості їх ідентифікації на місцевості, якщо така інформація не розміщувалася у відкритому доступі Генеральним штабом Збройних Сил України, Міністерством оборони України або іншими уповноваженими державними органами вчинене в умовах воєнного стану з корисливих мотивів.
В обґрунтування пред`явленої підозри стороною обвинувачення надані наступні докази: протоколи за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо контроль особи; протокол обшуку від 30.08.2023; протокол допиту підозрюваної від 30.08.2023; протоколи допиту свідків ОСОБА_7 від 19.10.2023, ОСОБА_8 від 19.10.2023.
Враховуючи такий обсяг відомостей кримінального провадження, який об`єктивно свідчить, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваного, як вжиття запобіжних заходів у зв`язку з наявністю саме обґрунтованої підозри, так як наявні в матеріалах провадження докази формують внутрішнє переконання причетності ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення , згідно пред`явленої підозри .
При цьому, слідчий суддя зазначає, що факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Як особа ОСОБА_5 : раніше не судима, має постійне місце проживання, має неповнолітню дитину , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що остання з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих їй особливо тяжкого злочину може вдатися до відповідних дій.
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» запроваджено воєнний стан на всій території України, який в подальшому продовжений до листопада 2023р.
З урахуванням фактичних обставин пред`явленої підозри ОСОБА_5 наданих доказів в її обґрунтування, введення на території України воєнного стану, у зв`язку із воєнною агресією Російської Федерації, свідчить про наявність суспільного інтересу, який полягає у необхідності захисту від найбільш небезпечних посягань на суспільні відносини, які забезпечують державну безпеку, обороноздатність, незалежність держави.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими , свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваної: переховуватись від органів досудового розслідування або суду; незаконний вплив на, свідків.
Ризики передбачені п.п. 2, 5 ч.1 ст. 177 КПК України на теперішній час не доведені.
01.09.2023 на підставі відповідної ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді триманні під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, а саме по 28.10.2023 включно, без визначення розміру застави.
23.10.2023 на підставі постанови заступника керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_9 строк досудового розслідування у даному провадженні продовжено до 3-х місяців, тобто до 28.11.2023 включно.
Строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні спливає 28.10.2023, але з метою закінчення досудового розслідування необхідно виконати низку процесуальних дій, результати яких мають значення для судового розгляду, всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин, які підлягають доказуванню у даному кримінальному провадженні, зокрема події та складу злочину, зокрема : отримати висновок судової експертизи матеріалів та засобів відео-, звукозапису; провести комп`ютерно-технічну експертизу у кримінальному провадженні; встановити свідків та обставин (дата, місце, спосіб) поширення інформації про переміщення, рух, розташування Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також провести комплекс інших слідчих (розшукових) дій, направлених на встановлення обставин вчинення злочину, та виконати вимоги ст.ст. 290, 291 КПК України.
Відповідно до положень ч. 6 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.
В даному випадку, враховуючи введення на території України воєнного стану, суд вважає за необхідне застосувати спеціальну норму ч.6 ст. 176 КПК України, яка регулює застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до особи підозрюваної у вчиненні злочину передбаченого ст. 114-2 КК України, оскільки наявні встановлений ризик передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України.
З урахуванням викладеного, оцінюючи сукупність обставин передбачених в ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання винуватою у скоєні злочину у вчиненні якого підозрюється, особу підозрюваної, наявність ризиків передбачених п.1, п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновків про необхідність продовження застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк досудового розслідування .
Відповідно до положень ч.4 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Відповідно до положень ч.4 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого ст. 114-2 КК України.
ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст. 114-2 КК України, який є злочином в сфері злочинів проти основ національної безпеки України, вчинений в умовах воєнного стану, що на думку суду є підставами для застосування запобіжного заходу, без визначення застави.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання слідчого задовольнити.
Продовжити підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України на строк досудового розслідування, тобто 30.11.2023р. включно, без визначення застави.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваною в той же строк, але з моменту вручення копії ухвали суду.

Встановити строк дії ухвали з 23.10.2023р. по 30.11.2023 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1