Справа №: 398/5531/23
провадження №: 1-кс/398/1477/23
УХВАЛА

Іменем України

"23" листопада 2023 р.

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей до ЄРДР,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла скарга ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей до ЄРДР про скоєння злочину, у якій скаржник просить зобов`язати відповідних посадових осіб невідкладно внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення.

Однак під час розгляду справи ОСОБА_3 почав здійснювати відео зйомку без дозволу суду, на зауваження не реагував та це його дуже розважало в судовому засіданні.

Відповідно ч. 1 ст. 29 Закону України «Про інформацію» інформація з обмеженим доступом (зокрема, зображення особи) може бути поширена, якщо вона є суспільно необхідною, тобто є предметом суспільного інтересу, і право громадськості знати цю інформацію переважає потенційну шкоду від її поширення.

Розгляд даної скарги не містить суспільного інтересу, а лише приватний інтерес однієї особи, що у свою чергу не переважає потенційної шкоди, а лише зухвалий вплив на суд.

Відповідно ч. 2 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» розгляд справ у судах відбувається відкрито, КРІМ ВИПАДКІВ, УСТАНОВЛЕНИХ ПРОЦЕСУАЛЬНИМ ЗАКОНОМ. Учасники судового процесу та інші особи, присутні на відкритому судовому засіданні, можуть використовувати портативні АУДІОТЕХНІЧНІ засоби. Проведення в залі судового засідання фото- і кінозйомки, відеозапису, а також транслювання судового засідання допускається за рішенням суду.

Стаття 11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" є загальною нормою законодавства. І прямо згадує, що під час знімання мають враховуватись обмеження, встановлені іншими законами.

Проведення фото- та відео зйомки в суді дозволено законом, АЛЕ З ПЕВНИМИ ОБМЕЖЕННЯМИ. До останніх відносяться наявність дозволу суду та дотримання порядку, встановленого відповідним процесуальним кодексом.

Згідно ст. 27 КПК України кожен, хто присутній в залі судового засідання, може вести стенограму, робити нотатки, використовувати портативні аудіозаписуючі пристрої. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, транслювання судового засідання по радіо і телебаченню, а також проведення звукозапису із застосуванням стаціонарної апаратури допускаються на підставі ухвали суду, що приймається з урахуванням думки сторін та можливості проведення таких дій без шкоди для судового розгляду.

Враховуючи той факт, що Указом Президента №64/2022 від 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан через військову агресію Російської федерації проти України, слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі: необхідності забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Доступ до судового процесу обмежує і міжнародне законодавство.

Зокрема, Європейська конвенція з прав людини і основоположних свобод, у ст. 6 якої вказано, що судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 створив свої два канали у «Youtube», де висвітлює судові процеси з зображенням суддів та з вказівкою їхніх прізвищ під час воєнного стану, що є неприпустимим.

Тож демонстрація суддів може завдати реальної шкоди, реально зруйнувати репутацію й ускладнити життя та здійснити перешкоди у здійсненні правосуддя у разі потрапляння даної інформації до ворожої сторони агресора.

Суд має зіставляти інтереси правосуддя та дії ОСОБА_3 , зокрема у справі, яка не є резонансною.

Отже зваживши всі обставини, зіставивши, яке з прав та обов`язків конкурують, переважає, тому суд вважає за необхідне заборонити здійснювати фото- чи відеознімання у судовому засіданні під час розгляду кримінальної справи та викладати отриману інформацію по даній справі в мережі «інтернет», транслювати на каналах та висвітлювати будь-де, тобто розповсюджувати.

Крім того, ОСОБА_3 незважаючи на неодноразові прохання суду та заборону зйомки продовжував знімати, влаштовував скандал з головуючим суддею, чим вказував неповагу до суду та нехтуванням правил поведінки та виконання вимог Законодавства України.

Стаття 330 КПК, передбачає, що в разі вчинення особою дій, що свідчать про неповагу до суду або учасників судового процесу, така особа за вмотивованим судовим рішенням може бути видалена із зали судового засідання.

ЄСПЛ допускає можливість видалення осіб із залу суду як наслідок порушення ним порядку в судовому засіданні за умови дотримання мінімальних гарантій права на справедливий суд, наприклад, шляхом забезпечення права на захисника, права на оскарження остаточного рішення.

Тобто, влаштувавши ґвалт щодо відеознімання під час розгляду кримінальної справи в суді, суд дійшов висновку про необхідність видалення із зали суду ОСОБА_3 до розгляду даної справи по суті, де він не матиме змоги спостерігати й фіксувати засідання на відео та фото пристрої.

Керуючись ст. 27, 330 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заборонити ОСОБА_3 здійснювати фото- чи відеознімання у судовому засіданні під час розгляду даної справи (№398/5531/23) та викладати отриману інформацію по даній справі в мережі «інтернет», транслювати на каналах та висвітлювати будь-де, тобто розповсюджувати.

Видалити ОСОБА_3 з зали судового засідання до ухвалення остаточного рішення у даній справі (№398/5531/23)

Ухвала набирає законної сили та оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: ОСОБА_4 НЕРОДА