Справа № 645/1587/22
Провадження № 1-кп/645/23/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2023 року місто Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186, ч. 4 ст. 186 КК України, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова перебуває на розгляді кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів посилаючись на ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала та просила продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , обґрунтовуючи його тим, що ризики, які існували на час обрання запобіжного заходу відносно обвинуваченого у вигляді тримання під вартою, не зменшились.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 та просив суд змінити запобіжний захід на домашній арешт, вказуючи, що прокурором не довдено, що ризики продовжують існувати на цей час. Захисник наголосив, що всі потерпілі в судовому засіданні вже допитані, тому не існує ризику впливу на потерпілих. Свідки в судове засідання не з`явилися, судові повістки не отримали, тому не зрозуміло яким чином може впливати на свідків обвинувачений, якщо навіть сторона обвинувачення не може встановити їхнє місцезнаходження. Крім того, захисник стверджує, що обвинувачений має намір працевлаштуватися та відшкодовувати шкоду потерпілим.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника в повному обсязі.

Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження, приходить до наступного.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 17.10.2023 року продовжено підозрюваному ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування, тобто до 14.12.2023 року включно.

Вирішуючи питання доцільності продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК).

При вирішенні питання про обрання/продовження запобіжного заходу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено частиною першою статті 178 КПК.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Судом вивчалась можливість застосування відносно обвинуваченої більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

Однак, враховуючи існування вищезазначених ризиків, оцінюючи сукупність обставин, та враховуючи, тяжкість злочинів, у вчинених яких обвинувачується ОСОБА_5 , суд вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу є неможливим.

Продовжуючи строк тримання під вартою, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Проте, суд не приймає до уваги посилання сторони обвинувачення на існування ризику впливу на потерпілих та свідків, оскільки потерпілі та свідки в цьому кримінальному провадженні вже допитані судом.

При вирішенні клопотання прокурора судом враховуються обставини, визначені ч. 1 ст. 178 КПК України, а саме: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень (злочинів); 2) тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного; 4) репутацію підозрюваного; 5) особу підозрюваного.

Заявлені стороною обвинувачення інші ризики є триваючими, не спростовані стороною захисту, не зменшилися в такому обсязі, що давало б суду підстави застосувати більш м`який запобіжний захід стосовно обвинуваченого.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що зазначені ризики зменшились, або ж відпали, наразі відсутні, тому підстави для зміни запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_5 на більш м`який - відсутні, застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання ним процесуальних обов`язків та унеможливить запобігання вищезазначеним ризикам.

Крім того, суд враховує вимоги ст. 29 Конституції України, ст. 9 Загальної Декларації прав людини, ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст. 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Суд вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи, є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим ст. 177 КПК України.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про продовження строків тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 на термін, який не може перевищувати 60 (шістдесят) днів.

Згідно зі ст. 182 КПК України, враховуючи вимоги частин 3, 4 ст. 183 КПК України, суддя зважаючи на кваліфікацію кримінального правопорушення (ч. 4 ст. 186 КК України), тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого йому злочину, його матеріального стану, наявності ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, визначає заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України - в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680 грн., виходячи з розрахунку (20 х 2684 грн - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб = 53680 грн.).

Керуючись вимогами ст.ст. 217, 177, 178, 183, 194, 314-316, 331, 372 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою задовольнити.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів - до 04 лютого 2024 року, включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 53680,00 грн. (2684,00 грн. x 20 = 53680,00 грн.).

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 , з-під варти звільнити.

Реквізити депозитного рахунку суду для внесення застави:

Отримувач коштів: ТУ ДСА України у Харківській області;

Банк отримувача: ДКСУ м.Київ;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26281249;

Код банку отримувача ( МФО): 820172;

Рахунок отримувача: ua0006674;

Призначення платежу: Застава згідно ухвали Фрунзенського районного суду м. Харкова від 07.12.2023 по справі/кр.пр. №645/1587/22 відносно ОСОБА_5 .

У разі внесення застави та звільнення обвинуваченого з-під варти, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи фактично проживає, без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити обвинуваченому, заставодавцю, що у разі невиконання покладених на обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України, та до обвинуваченого може бути застосовано інший запобіжний захід.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому ОСОБА_5 та направити до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для долучення до матеріалів особової справи ув`язненого.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів, а обвинуваченим в той же термін з моменту вручення йому копії ухвали.

Повний текст ухвали складено 08.12.2023 року.

Суддя ОСОБА_1