У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого: АДРЕСА_2 , депутата Хустської міської ради VIII скликання, одруженого, має на утриманні двох дітей, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні № 0000269, відомості про яке 12.09.2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

Cтарший слідчий відділу СУ ГУНП в Закарпатській області лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні № 0000269, відомості про яке 12.09.2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою з рідним братом ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , депутатом Хустської міської ради, який є кінцевим бенефіціарним власником товариства з обмеженою відповідальністю «БРАЙТ КОНСТАРКШН» (, далі Товариства), юридична адреса якого Одеська область, місто Одеса, вулиця Космонавта Комарова, будинок 10, та який розробив злочинну схему, щодо незаконного заволодіння грошовими коштами належними Ужгородській територіальній громаді, до якої залучив директора ТОВ «БРАЙТ КОНСТАРКШН» ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , заступника начальника управління капітального будівництва Ужгородської міської ради ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та інженера технічного нагляду, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Встановлено, що ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення в сфері службової діяльності за таких обставин. Перебуваючи у змові з ОСОБА_4 , який є кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «БРАЙТ КОНСТАРКШН» та який рішенням № 14/2022 від 14.11.2022 призначив на посаду директора товариства з обмеженою відповідальністю «БРАЙТ КОНСТАРКШН» ОСОБА_7 , надав поради та вказівки останньому з метою незаконного заволодіння коштами місцевого бюджету. У відповідності до рішення загальних зборів, директор товариства, уповноважений вчиняти від імені Товариства будь-які правочини незалежно від їх вартості. Установлено, що директор товариства наділений наступними повноваженнями: укладення договорів (контрактів), в тому числі зовнішньоекономічних, та забезпечення їх виконання у відповідності з статутом та чинним законодавством України; розпорядження майном (в тому числі рухомим та нерухомим) та грошовими коштами Товариства у відповідності з чинним законодавством України та статутом; забезпечення виконання поточних та перспективних планів, прийняття рішень з питань реалізації продукції, робіт та послуг Товариства на території України та за кордоном; організація та ведення бухгалтерського обліку та звітності Товариства; виконання інших функцій, що випливають з статуту та норм чинного законодавства України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , обіймаючи з 14.11.2022 по теперішній час посаду директора ТОВ «БРАЙТ КОНСТАРКШН», будучи наділений організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, тобто є службовою особою згідно із ч. 3 ст. 18 КК України, діючи відповідно до вказівок ОСОБА_4 , уклав договір між Департаментом міської інфраструктури Ужгородської міської ради в особі директора департаменту ОСОБА_10 , який діє на підставі Положення про департамент міської інфраструктури, затвердженого рішенням ХХХV сесії VIII скликання Ужгородської міської ради № 1265 від 04.05.2023 (Замовник) з однієї сторони, та товариством з обмеженою відповідальністю «БРАЙТ КОНСТРАКШН» в особі ОСОБА_7 , що діє на підставі модельного Статуту, з другої сторони (Підрядник) договір підряду № 23/17/1211021 від 20.06.2023, предметом якого є «Капітальний ремонт внутрішньої системи опалення в Ужгородській спеціалізованій ЗОШ І-ІІІ ст. №2 по вул. Підгірній».

На виконання умов вказаного договору підряду ТОВ «БРАЙТ КОНСТРАКШН» зобов`язалось перед Департаментом міської інфраструктури Ужгородської міської ради, своїми силами та засобами, на власний ризик виконати і здати Замовнику об?єкт: «Капітальний ремонт внутрішньої системи опалення в Ужгородській спеціалізованій ЗОШ І-ІІІ ст. №2 по вул. Підгірній». (КН України «Настанова з визначення вартості будівництва»), (код ДК 021:20-6 Інші завершальні будівельні роботи), відповідно до затвердженої проектно-кошторисної документації і в установлений пунктом 4.1 термін, здавати роботи замовнику поетапно згідно з календарним планом виробництва робіт, шляхом оформлення приймально-здавальних актів. Відповідно до п. 2.1. договору, замовник не пізніше 10 календарних днів після набуття чинності договору передає підряднику проектно-кошторисну документацію. Не пізніше 5 календарних днів після отримання дозвільної документації та проектно-кошторисної документації підрядник приступає до виконання робіт. Термін виконання робіт до грудня 2024 року. Замовник на виконання умов договору підряду зобов`язаний забезпечити прийняття від підрядника виконаних робіт і проведення з ним розрахунків в порядку, передбаченому умовами договору та діючим законодавством. Відповідно до п. 3.1 загальна вартість доручених робіт за договором встановлюється згідно з договірною ціною і становить 9 239 500,00 грн, з ПДВ. Відповідно до п. 3.1.1 фінансування по договору буде здійснюватися відповідно до бюджетних призначень, а саме: у 2023 році в сумі 3 676 000,00 грн, у 2024 році в сумі 5 563 500,00 грн. Пунктами 5.1 та 5.2 даного договору, передбачено порядок здачі та приймання виконаних робіт, а саме здача-приймання виконаних робіт проводиться (щомісячно) поетапно згідно з календарним планом виробництва робіт та оформляється приймально здавальними актами, після завершення кожного етапу робіт підрядник передає замовнику акт про виконані роботи для підписання. У відповідності до локального кошторису на будівельні роботи № 02-01-01 на опалення (будівля А) кошторисна вартість становила 3987,636 тис. грн.

Органом досудового розслідування встановлено, що у відповідності до наказу Мінрегіонбуду від 27.07.2018 року за № 196 «Про внесення змін до Порядку розрахунку розміру кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об?єктів» викладена нова редакція Порядку розрахунку розміру кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об?єктів. Цей Порядок встановлює механізм розрахунку розміру кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва (нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення) об?єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій. Встановлено, що розмір кошторисної заробітної плати, який враховується при складанні інвесторської кошторисної документації (на стадії розроблення проектної документації), визначається замовником інвестором) у складі вихідних даних на проектування для звичайних умов будівництва за розрядом складності робіт 3,8, але не нижче ніж середньомісячна плата у будівництві за попередній звітній рік, що оприлюднюється центральним органом виконавчої влади в галузі статистики, збільшена на прогнозний індекс споживчих цін на поточний рік (у середньому до попереднього року), який є складовою основних прогнозних макропоказників економічного і соціального розвитку України, що схвалюються КМУ.

Величина, нижче якої не може бути розмір середньомісячної заробітної плати у будівництві на 2023 рік, встановлена на рівні 12558,80 грн. («Ціноутворення у - будівництві» № 3 березень 2023 рік).

У Завданні на проектування по об?єкту: «Капітальний ремонт внутрішньої системи опалення в Ужгородській спеціалізованій ЗОШ І-Ш ст. ЗОШ № 2 по вул. Підгірній» замовником - Департаментом міської інфраструктури Ужгородської міської ради Закарпатської області відсутній розділ завдання «Вимоги до кошторисної документації» та не визначена у складі вихідних даних на проектування розмір кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об?єкту, що є недотримання вимог пункту 4 «Порядку розрахунку розміру кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об?єктів», який затверджений Наказом Мінрегіонбуду України від 20.10.2016 року № 281. На підставі цього встановлення у Пояснювальній записці зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва середньомісячної заробітної плати на 1 робітника в режимі повної зайнятості (при середньомісячної норми тривалості робочого часу 169 люд.-год та розряді робіт 3,8) проектувальником на рівні 17930, 52 грн. є безпідставною.

Локальними кошторисами на будівельні роботи кошторисної документації робочого проекту: «Капітальний ремонт внутрішньої системи опалення в Ужгородській спеціалізованій ЗОШ І-Ш ст. ЗОШ № 2 по вул. Підгірній» (див. том 3 «Зведений кошторисний розрахунок» робочого проекту) передбачено застосування коефіцієнта 1,2 для врахування впливу умов виконання робіт при проведенні ремонтно-будівельних робіт в приміщеннях будинків, будівель, що експлуатуються, звільнених від меблів, устаткування та інших предметів, що не заперечує вимогам Вказівок щодо застосування РЕКН на ремонтно-будівельні роботи.

Актом № 1 приймання будівельних робіт за липень 2023 року передбачено застосування коефіцієнта 1,2 для врахування впливу умов виконання робіт при проведенні ремонтно-будівельних робіт в будівлях Ужгородської спеціалізованої ЗОШ І-Ш ст. ЗОШ № 2 по вул. Підгірній. Однак, в липні 2023 року дані будівлі не експлуатувалися по своєму функціональному призначенню у зв?язку із літніми канікулами школярів. Таким чином, застосування підвищуючого коефіцієнту 1,2 для врахування впливу умов виконання робіт в Акті № 1 приймання будівельних робіт за липень 2023 року є безпідставним.

Окрім того, органом досудового розслідування встановлено, що на об`єкті Ужгородської спеціалізованої ЗОШ І-Ш ст. ЗОШ № 2, розташованій за адресою: м. Ужгород, вул. Підгірна, буд № 43, відсутня частина матеріалів, які відображено в акті №1 приймання виконаних робіт за липень 2023 року, а частина матеріалів не відповідає характеристикам зазначеним у акті.

Зокрема, ОСОБА_4 будучи депутатом Хустської міської ради, діючи умисно, за попередньою змовою з депутатом Хустської міської ради ОСОБА_4 , директором ТОВ «БРАЙТ КОНСТРАКШН» - ОСОБА_7 , заступником начальника управління капітального будівництва Ужгородської міської ради ОСОБА_8 та інженером технічного нагляду ОСОБА_9 з метою заволодіння грошовими коштами місцевого бюджету, усвідомлюючи протиправність своїх дій та будучи обізнаним із Правилами визначення вартості будівництва (ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013), затвердженими наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства № 293 від 05.07.2013, загальними умовами укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 668 від 01.08.2005 (зі змінами), в порушення умов виконання договору № 23/17/1211021 від 20.06.2023, предметом якого є «Капітальний ремонт внутрішньої системи опалення в Ужгородській спеціалізованій ЗОШ І-ІІІ ст. №2 по вул. Підгірній», надав вказівки та поради ОСОБА_7 при проведенні ремонтно-будівельних робіт в будівлях Ужгородської спеціалізованої ЗОШ І-Ш ст. ЗОШ № 2 по вул. Підгірній, а також контролював їх виконання, після чого ОСОБА_7 було засвідчено підписом та скріплено печаткою ТОВ «БРАЙТ КОНСТРАКШН» Акт № 1 на приймання виконаних будівельних робіт за липень 2023 року, форми КБ-2в, та Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати форми КБ-3, які не відповідають вимогам нормативно правових актів у галузі будівництва, а саме: у вищевказаних актах вартість виконаних будівельних робіт є завищеною 1 178 425 грн. 20 коп.

Надалі, ОСОБА_7 достовірно знаючи те, що виданий ним завідомо неправдивий офіційний документ, а саме - Акт № 1 на приймання виконаних будівельних робіт за липень 2023 року, форми КБ-2в, та Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати форми КБ-3, на суму 3 278 317, 20 грн. по об`єкту «Капітальний ремонт внутрішньої системи опалення в Ужгородській спеціалізованій ЗОШ І-ІІІ ст. №2 по вул. Підгірній», які містили завідомо неправдиві відомості, а саме: завищення вартості виконаних будівельних робіт на 1 178 425, діючи в порушення п. п. 31, 76, 99 Загальних умов укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 668 від 01.08.2005, знаходячись в приміщенні Ужгородської міської ради, за адресою м. Ужгород, пл. Поштова, буд. №3, передав представнику Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради Закарпатської області ОСОБА_8 , Акт № 1 на приймання виконаних будівельних робіт за липень 2023 року, форми КБ-2в, та Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати форми КБ-3, які містили неправдиві відомості, які вніс ОСОБА_7 та в яких було зазначено про вартість виконаних будівельних робіт на загальну суму 3278317,20 грн., з метою підтвердження факту виконаних робіт, а саме виконання частини робіт по договору «Капітальний ремонт внутрішньої системи опалення в Ужгородській спеціалізованій ЗОШ І-ІІІ ст. №2 по вул. Підгірній» № 23/17/1211021 від 20.06.2023, та в подальшому заволодіння коштами місцевого бюджету на суму 1 178 425, 20 грн.

В подальшому, після підписання представником Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради Закарпатської області ОСОБА_8 вказаного акту та довідки, дані офіційні документи були передані до управління Державної казначейської служби України, де зареєстровані та взяті на облік.

Отже, своїми умисними діями ОСОБА_4 , депутат Хустської міської ради, вчинив пособництво у заволодінні коштами місцевого бюджету, а саме надавав поради та вказівки ОСОБА_7 , який будучи службовою особою - директором ТОВ «БРАЙТ КОНСТРАКШН», шляхом зловживання службовим становищем та внесенням до офіційних документів неправдивих відомостей, заволодів коштами місцевого бюджету на суму 1 178 425,20 грн., чим Ужгородській територіальній громаді спричинено майнову шкоду на загальну суму 1 178 425,20 грн., що у 600 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян та є особливо великим розміром.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , українцю, громадянину України, депутату Хустської міської ради, раніше не судимому, повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.191 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, повністю підтверджується зібраними матеріалами досудового розслідування, висновком судової будівельно-технічної експертизи, показами свідків та іншими матеріалами в їх сукупності.

Як зауважує слідчий, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ОСОБА_4 може: переховуватися від органу досудового розслідування, зокрема це підтверджується тим, що він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі від семи до дванадцяти років, а тому з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків. Даний ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 є діючим депутатом Хустської міської ради в якій у нього є багато знайомих та однопартійців, і використовуючи статус депутата може впливати на рішення потерпілої сторони в кримінальному провадженні. Також підозрюваний може здійснювати тиск та вплив на свідків з метою дачі ними завідомо неправдивих показів чи відмови від дачі показів, чинити психологічний тиск щоб останні відмовився від своїх показів, або схилити їх до дачі неправдивих показань про обставини вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

На думку слідчого, вказані обставини свідчать про неможливість застосування щодо ОСОБА_4 особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту або застави, так як такі ним дотримані не будуть та являються недостатньо ефективними запобіжними заходами для запобігання ризикам порівняно з запобіжним заходом у виді тримання під вартою. З цих підстав більш м`які запобіжні заходи, такі як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт та застава не забезпечить реальної можливості запобігти ризикам, визначеним ст. 177 КК України.

На підставі викладеного, слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , депутата Хустської міської ради, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб.

Прокурор у судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав та просив задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у клопотанні та додані до нього матеріали кримінального провадження, зауваживши на наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду; може вчинити інше кримінальне правопорушення, може впливати свідків, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Разом з цим, вказав, що у разі якщо слідчий суддя прийде до переконання про визначення розміру застави, прокурор просить визначити розмір застави у розмірі 50 мільйонів гривень.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечила щодо задоволення клопотання слідчого з підстав, викладених в письмових запереченнях. Просила відмовити в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши позицію прокурора з приводу внесеного клопотання, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, згідно з доданим до клопотання витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером кримінального провадження 0000269, сформованим станом на 27.09.2023 року, органом досудового розслідування Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч.2 ст. 366 КК України.

25.09.2023 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

Статтею 131 КПК України визначено, що запобіжний захід є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст. 178 КПК України: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до положень п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Слідчий суддя враховує, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Відповідно до рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 року по справі «Харченко проти України» (Заява N 40107/02) питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою, не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення, та належно задокументованих фактів. Таке, що продовжується, тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, який згідно зі ст. 12 КК України відносяться до категорії особливо тяжкого злочину та санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Дослідивши матеріали долучені до клопотання, вважаю обґрунтованою пред`явлену ОСОБА_4 підозру, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованого злочину, в межах розслідування якого ставиться питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Між тим, поняття «обґрунтована підозра» з позиції Європейського суду з прав людини (справа «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04, рішення від 21.04.2011 року) означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Водночас слідчий суддя констатує, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Частиною 1 статті 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Наявність ризику, передбаченого п. 1 та п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, про які зазначав слідчий в клопотанні та в судовому засіданні, слідчий суддя вважає доведеними з підстав, наведених ним в клопотанні та під час судового засідання.

Існування інших ризиків, про які зазначав прокурор в судовому засіданні не доведено. Зокрема, наявність ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином прокурором під час судового засідання та слідчим за змістом клопотання необґрунтовано.

При цьому, слідчому судді не надано доказів того, що ОСОБА_4 продовжує вчиняти злочини, підтримує соціальні зв`язки негативного характеру, раніше ухилявся від слідства, суду чи виконання судових рішень.

Оцінюючи доводи слідчого та прокурора про необхідність застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою через існування встановлених ризиків, недоведеність існування інших ризиків, та враховуючи обставини справи, особу підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає, що прокурором та слідчим не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Враховуючи наведене, слідчий суддя доходить висновку, що сама лише обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення за відсутності фактичних даних, які б свідчили про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити його належної поведінки та виконання процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, не є підставою для обрання найбільш суворої міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема, справу «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, справу «Комарова проти України» від 16 травня 2013 року, «Калашников проти Росії» від 15 липня 2002 року, в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується Суд у вирішенні питань щодо застосування тримання під вартою, а саме: тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі; у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

При цьому, беручи до уваги наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також враховуючи тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, є обґрунтовані підстави вважати, що останній може перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, слідчий суддя вважає за потрібне застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді застави, оскільки необхідним та достатнім буде саме такий запобіжний захід, та такий на даному етапі кримінального провадження зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, визначеним ст. 177 КПК України.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. (ч. 1 ст. 182 КПК).

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, внаслідок існування ризиків, слідчий суддя, вважає необхідним покладення на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК, які можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців, згідно із частиною 7 статті 194 КПК, тобто у даному випадку строк дії обов`язків слід визначити до 21.11.2023 включно.

Заперечення сторони захисту не спростовують висновків слідчого судді.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 190 (сто дев`яносто) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 509960 (п`ятсот дев`ять тисяч дев`ятсот шістдесят) грн.

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за реквізитами: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26213408; банк отримувача ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача UA0018501.

У разі внесення застави на ОСОБА_4 , у відповідності до ч. 5 ст.194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду на першу вимогу;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними, свідками, експертами, понятими у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Встановити строк дії покладених на підозрюваного обов`язків до 21 листопада 2023 року, включно.

Роз`яснити підозрюваному, що він не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний тексту ухвали складено 11 жовтня 2023 року.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1