Провадження № 1-кс/761/7111/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на повідомлення про підозру від 06.01.2023 року у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0001857 від 22.07.2023 року, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на повідомлення про підозру від 06.01.2023 року у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0001857 від 22.07.2023 року, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України.

У судове засідання захисник ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим про день та час судового розгляду неодноразово не з`явився, клопотань про відкладення та/або проведення судового засідання у його відсутність на адресу суду не надходило.

З врахуванням того, що для розгляду вказаної категорії скарг встановлено скорочені терміни, а особа, яка подала скаргу, будучи повідомленою про час та дату розгляду скарги, в судові засідання не з`являється, з метою дотримання вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, слідчий суддя вважає за доцільне розглянути скаргу у відсутність скаржника.

Уповноважений слідчий Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві у кримінальному провадженні №0001857 від 22.07.2023 року, будучи належним чином повідомленим про день та час судового засідання, не прибув причини неявки суду не відомі. При цьому, 22.06.2023 року від слідчого СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 на адресу суду надійшли письмові заперечення на скаргу захисника ОСОБА_3 на повідомлення про підозру від 06.01.2023 року у кримінальному провадженні №0001857 від 22.07.2023 року.

Вивчивши скаргу та додані до неї матеріали, додатково долучені слідчим матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів скарги Шевченківським УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001857 від 22.07.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 317 КК України.

06.01.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України.

Так, згідно з п.10 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні підозрюваним, його захисником чи законним представником може бути оскаржено повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

У свою чергу, порядок повідомлення про підозру врегульований Главою 22 КПК України.

Підозрою є обґрунтоване припущення слідчого та/або прокурора про вчинення особою кримінального правопорушення. Право підозрюваного «знати, у вчинені якого кримінального правопорушення його підозрюють», що визначено пунктом 1 частини третьої статті 42 КПК України, кореспондує обов`язок сторони обвинувачення довести це до його відома, повідомити про наявність підозри та роз`яснити її зміст.

Згідно з положеннями ст.276 КПК України - повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках, зокрема, наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких віднесені законність (ст. 9 КПК України), змагальність (ст. 22 КПК України) та диспозитивність (ст. 26 КПК України).

Згідно зі ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України та Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до ст. 22 КПК України зміст змагальності у кримінальному провадженні полягає у самостійному обстоюванні сторонами їх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів передбаченими КПК засобами.

Диспозитивність, яка визначена ст. 26 КПК України, передбачає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Суд, у свою чергу, відповідно до положення ч.6 ст.22 КПК України зобов`язаний, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

У той же час, принцип змагальності, у силу ст.22 КПК України, саме на особу, яка звернулася з скаргами/клопотаннями, покладає обов`язок обстоювання її правової позиції, доведення обставин, які вона вважає порушенням відповідних прав, свобод та законних інтересів.

Таким чином, слідчий суддя при вирішенні ініційованого захисником ОСОБА_3 питання щодо скасування підозри ОСОБА_4 від 06.01.2023 року у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0001857 від 22.07.2023 року, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України, зобов`язаний не лише дослідити надані йому матеріали, але й забезпечити особі право на безпосереднє відстоювання своєї позиції під час розгляду справи.

При цьому, захисник ОСОБА_3 у судові засідання не прибуває, належних доказів, які б свідчили про необґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 у вчиненні суспільно небезпечних діянь, слідчому судді не надано.

В той же час, слідчий суддя дослідивши матеріали скарги в межах своєї компетенції, та дані, які викладені у повідомленні про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України, органом досудового розслідування, очевидно необґрунтованих чи недопустимих суджень, висновків та формулювань не встановив, у зв`язку з чим скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 9, 22, 26, 93, 110, 276-278, 303, 306, 307, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на повідомлення про підозру від 06.01.2023 року у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0001857 від 22.07.2023 року, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя