УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2024 року смт Близнюки

Слідчий суддя Близнюківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , потерпілого ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в:

До Близнюківського районного суду Харківської області, відповідно до ухвали Харківського апеляційного суду від 08.01.2024 про зміну територіальної підсудності, надійшла скарга ОСОБА_3 , в якій він просить зобов`язати керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , або його підлеглих, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що можуть свідчити про ознаки відповідного кримінального правопорушення, проступку та розпочати досудове розслідування за його заявою від 11.12.2023 та протоколу від 04.12.2023, відносно суддів Лозівського міськрайонного суду Харківської області: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

На обґрунтування скарги заявник зазначає, що 11.12.2023 він звернувся до керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про внесення відомостей до ЄРДР відносно суддів Лозівського міськрайонного суду Харківської області: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за ст. 356 КК України.

12.12.2023 до канцелярії Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 на ім`я керівника прокуратури ОСОБА_8 була здана заява - пояснення, де він вказав з яких підстав та просив: 1) відповідно до ст. 214 КПК України невідкладно внести його заяву від 11.12.2023, яка була прийнята прокурором ОСОБА_9 , а також протокол від 04.12.2023 №11315 про вчинення кримінального правопорушення з боку суддів Лозівського міськрайонного суду Харківської області: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 за ст. 356 КК України і внести відповідні відомості до ЄРДР, та визначити подальше досудове розслідування. 2) Прийняти заяву - пояснення ОСОБА_3 від 12.12.2023 року разом з додатками до заяви від 11.12.2023 року та до протоколу заяв суддів Лозівського міськрайонного суду Харківської області: ОСОБА_7 та ОСОБА_6 від 04.12.23, які зареєстровані у прокуратурі та у відділі поліції за їх повідомленнями на номер 102. 3) розпочати за заявою ОСОБА_3 від 11.12.2023 року та протоколом прийняття заяви №11315 про вчинення кримінального правопорушення від 04.12.2023 року досудове розслідування у формі досудового проступку за ст. 356 КК України, у зв`язку із вчиненням з боку суддів Лозівського міськрайонного суду Харківської області: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 відповідного правопорушення передбаченого нормами Кримінального Кодексу України.

Однак, до цього часу відомості про кримінальне правопорушення за ст. 356 КК України або іншою статтею КК України не внесені до ЄРДР, а розслідування не розпочато.

ОСОБА_3 вважає, що така бездіяльність керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 та його підлеглих суперечить вимогам глави 26 КПК України та ст. ст. 214, 477 КПК України.

У судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав скаргу та просив її задовольнити.

Прокурор бездіяльність якого оскаржується в судове засідання не з`явився, відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України, відсутність прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідчий суддя, вислухавши доводи ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 звернувся із заявою від 11.12.2023 до Лозівської окружної прокуратури Харківської області, згідно якої вбачав ознаки кримінальних правопорушень в діях суддів Лозівського міськрайонного суду Харківської області: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Проте, такі відомості на час розгляду скарги до ЄРДР не внесені.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В той же час, завданням слідчого судді відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, ч. 5 ст. 21 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Способи такого контролю обмежені визначеною кримінальним процесуальним законом процедурою.

Відповідно до висновку, викладеному у постанові Верховного Суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18, який враховується слідчим суддею в силу вимог ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», за змістом ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Отже, слідчий суддя зазначає, що перш ніж дійти висновку про наявність бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР необхідно встановити, що подана заява дійсно є заявою про вчинення кримінального правопорушення та містить відповідні відомості.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора №298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до положень статей 126, 129 Конституції України, статті 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом (вказана норма закону визнана конституційною згідно з Рішенням Конституційного Суду № 8-рп/2011 від 12 липня 2011 року).

Отже, можливе порушення суддею норм матеріального або процесуального права під час розгляду кримінальних проваджень не може виключно кваліфікуватись як кримінальне правопорушення та як підстава для притягнення судді до кримінальної відповідальності. Адже відповідні порушення (у разі їх наявності) усуваються за наслідками перегляду судового рішення вищестоящими судовими інстанціями в апеляційному та касаційному порядку або є підставою дисциплінарної відповідальності.

Обставини викладені у скарзі ( ОСОБА_3 у скарзі зазначає, що судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області порушують його права як потерпілого під час розгляду кримінальних проваджень), за своїм змістом та суттю, є висловленням незгоди із процесуальними рішеннями суддів Лозівського міськрайонного суду Харківської області у конкретних справах та не є повідомленням про злочин, оскільки містить інформацію, пов`язану із здійсненням суддею судочинства.

Такі процесуальні рішення і дії суддів Лозівського міськрайонного суду Харківської області можуть бути перевірені дисциплінарним органом згідно Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Враховуючи викладене, слідчий суддя відхиляє доводи скарги, що в порядку ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, дізнавач виключно механічно зобов`язані були внести відомості до ЄРДР після поданої ним заяви про вчинене кримінальне правопорушення.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про необґрунтованість доводів скарги, і, як наслідок, відмову в її задоволенні.

Керуючись ст.ст. 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1