ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/1558/23 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 953/6950/23 Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2023 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.11.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000179 від 27.01.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 28 частиною 1 статті 114-1, частиною 2 статті 28 частиною 3 статті 332 КК України, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.11.2023 задоволено клопотання слідчого та застосовано до підозрюваної ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, а саме до 17.01.2024 року, без визначення застави. Не погодившись з зазначеною ухвалою, захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, застосувати до підозрюваної запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою або ж визначити заставу в розмірі, передбаченому пунктом 2 частини 5 статті 182 КПК України з наданням можливості внесення застави протягом 5 днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави. В обгрунтування апеляційних вимог захисник зазначає, що слідчим суддею не надано жодної оцінки запереченням сторони захисту щодо відсутності підстав для застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Вважає відсутнім склад кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 114-1 КК України. Зі змісту повідомлення про підозру не вбачається мотиву та мети здійснення перешкоджань законній діяльності Збройних Сил України, не перевірено низку обставин. Зазначає, що в частині підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 332 КК України не встановлено суб`єктивної сторони злочину. Перераховані стороною обвинувачення ризики не містять чітких обгрунтувань. Посилання слідчого судді на потенційну можливість виїзду підозрюваної на непідконтрольну територію є недоречним, оскільки інкримінований злочин не пов`язаний з прихильністю підозрюваної до держави-агресора. Частина свідків у кримінальному провадженні вже допитана, підозрювана не володіє інформацією щодо кола осіб, які можуть бути допитані органом досудового розслідування. 17.11.2023 ОСОБА_8 була звільнена із займаної посади за власним бажанням, що виключає можливість використання службового становища для тиску на певних осіб. Ризик, передбачений пунктом 2 частини 5 статті 177 КПК України не мотивований. Посилання на можливість вчинення підозрюваною іншого кримінального правопорушення, є формальним. Підозрювана раніше не судима, проживає з батьками, матір підозрюваної потребує допомоги та підтримки, оскільки має хронічні захворювання. Підозрювана не залишала місто з початку повномаштабного вторгнення, займалася волонтерською діяльністю. Сприяла Збройним Силам України, що підтверджується численними грамотами та подяками. Захисник не погоджується з висновком слідчого судді щодо неможливості визначення застави.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення захисника, який підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційних вимог, перевіривши матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку. Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до абзацу 8 частини 4 статті 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України. Як вбачається із матеріалів судового провадження, слідчим ОВС 3-го відділення СВ УСБУ в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000179 від 27.01.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 28 частиною 1 статті 114-1, частиною 2 статті 28 частиною 3 статті 332 КК України. 18.11.2023 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 28 частиною 1 статті 114-1, частиною 2 статті 28 частиною 3 статті 332 КК України. Застосовуючи до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, слідчий суддя, оцінюючи сукупність обставин, а саме: наданих органом досудового розслідування доказів на підтвердження наявності обґрунтованої підозри, достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України дійшов обгрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не забезпечать здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваної та виконання нею процесуальних обов`язків на даній стадії досудового розслідування. Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам статей 193-194, 196 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Матеріали, надані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 28 частиною 1 статті 114-1, частиною 2 статті 28 частиною 3 статті 332 КК України. Суд апеляційної інстанції зазначає, що згідно усталеної практики ЄСПЛ «обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими вона обґрунтовується, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Надані органом досудового матеріали вказують на наявність обгрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень. Доводи апеляційної скарги захисника не спростовують наведеного, оскільки суд апеляційної інстанції, перевіряючи ухвалу слідчого судді про застосування запобіжного заходу, не перевіряє зібрані докази з точки зори їх достатності, допустимості та належності для доведення винуватості особи, що є завданням судового провадження. На даному етапі провадження зібрана інформація вказує на наявність обгрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень.

Мотивованими є висновки слідчого судді щодо існування ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, враховуючи тяжкість інкримінованих злочинів, наявності у кримінальному провадженні ряду інших причетних до злочинів осіб та свідків, кількість епізодів злочинної діяльності та специфіку кримінальних правопорушень, їх наслідки та спрямованість.

Доводи захисника про те, що ОСОБА_8 раніше не судима, проживає з батьками, матір підозрюваної потребує допомоги та підтримки, оскільки має хронічні захворювання, що підозрювана не залишала місто з початку повномаштабного вторгнення, займалася волонтерською діяльністю, сприяла Збройним Силам України, заслуговують на увагу, однак суду апеляційної інстанції не надано достатніх доказів, які б вказували на необхідність отримання родичами ОСОБА_8 сторонньої допомоги за станом здоров`я, а наявність грамот та подяк, які долучені стороною захисту, на даному етапі провадження не виключають настання встановлених ризиків.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування.

На даному етапі провадження суд апеляційної інстанції погоджується з висновками слідчого судді щодо виду застосованого до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, оскільки саме такий запобіжний захід в повній мірі відповідає меті його застосування, якою є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків та запобігання спробам вчинити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Висновок слідчого судді щодо невизначення застави є мотивованим та узгоджується з положеннями абзацу 8 частини 4 статті 183 КПК України.

Крім того, суд апеляційної інстанції зауважує про безпідставність доводів захисника щодо визнання неконституційними положень частин 5 статті 176 КПК України. Положення частини п`ятої статті 176 визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 7-р/2019 від 25.06.2019.

В подальшому до статті 176 КПК України були внесені зміни та статтю доповнено частиною 6, яка передбачає, що під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті. Вказані положення статті 176 КПК України є чинними, вказують на наявність дії воєнного стану, підстави для їх незастосування відсутні.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді, оскільки порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи захисника не є достатніми для її скасування та застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.11.2023 - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: