ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/448/23 Справа № 712/8219/23 Категорія: ст. 303 КПК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2023 року

м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів:

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі:

секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 серпня 2023 року про повернення скарги заявнику,

в с т а н о в и в:

У серпні 2023 року ОСОБА_6 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси зі скаргою на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 серпня 2023 року матеріали скарги ОСОБА_6 на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження повернуто заявнику.

Мотивуючи прийняте рішення, слідчий суддя вказав, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання .

Звертаючись з даною скаргою до слідчого судді й використовуючи у її тексті вочевидь некоректну лексику, яка має цинічний (зневажливо-знущальний характер), суд вбачав в діях ОСОБА_6 недопустиме зловживання правами подання скарги у викладеній ним формі, що є підставою для повернення такої скарги заявнику.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 серпня 2023 року, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність та необґрунтованість вказаної ухвали, просив її скасувати та направити матеріали кримінального провадження до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що зловживань процесуальними правами шляхом використання образливих та лайливих слів ним у скарзі на постанову дізнавача здійснено не було.

Заслухавши доповідь судді, апелянта ОСОБА_6 , який вимоги апеляційної скарги підтримав, вивчивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя, при розгляді скарги на постанову про закриття кримінального провадження, встановив, що заявник у тексті скарги використав лексику, яка не притаманна діловим документам, яка виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики. Відтак, слідчий суддя, застосувавши аналогію права, дійшов висновку, що вказане констатується як зловживання процесуальними правами та є підставою для повернення матеріалів скарги заявнику.

З таким висновком погоджується й суд апеляційної інстанції.

Так, колегія суддів зазначає, що за загальним правилом зловживання процесуальними правами будь-кого з учасників кримінального процесу не допускається. При цьому учасники процесу зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, зокрема, відносно особистих характеристик сторін по кримінальному провадженню, інших учасників кримінального провадження, їх представників та суду не можуть використовуватися ні в заявах, ні в скаргах по процесуальних питаннях, ні в інших процесуальних документах, ні у виступах учасників кримінального процесу та їх представників. Вказані дії свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які вказані дії вчиняють. Ці дії також суперечать основним принципам та завданням кримінального провадження.

Кримінальний процесуальний кодекс України не містить загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак, заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим (конституційним) принципом і поширюється на всі галузі права. Так, чинні ЦПК України, КАС України мають відповідні статті, а тому при розгляді цієї скарги є доцільним застосувати аналогію права.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного в постанові від 13 березня 2019 року (справа №199/6713/14-ц), повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України). Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України). Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст. 44 ЦПК України). За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 44 ЦПК України).

Аналогічну правову позицію викладено і у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 листопада 2019 року (справа № 9901/324/19).

Крім того, у розумінні Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій, констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, цей Суд, застосовуючи пп. «а» п. 3 ст. 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява №67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4лютого 2003 року, заяви №61164/00 і № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

До того ж відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься повага до людської гідності.

Також положеннями ч. 1 ст. 11 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи.

При цьому, як вбачається з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, застосовуючи аналогію права, та виходячи із загальних засад кримінального провадження, вчинення особою вказаних вище дій, на думку колегії суддів, може бути визнано судом зловживанням особою своїми процесуальними правами та надалі мати наслідком постановлення судом рішення про повернення матеріалів скарги заявнику.

Апеляційний суд погоджується з висновком слідчого судді щодо наявності в поданій ОСОБА_6 скарзі на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження образливих висловів, які виражають неповагу до учасника судового процесу - службової особи, що розцінюється судом апеляційної інстанції як зловживання процесуальними права та є підставою для повернення вказаної скарги заявнику.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів доходить висновку, що ухвала слідчого судді про повернення скарги є законною та обґрунтованою, апелянтом не наведено підстав для її скасування, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді - без змін.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 серпня 2023 року - без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3

ОСОБА_4