ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/1412/23 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 953/3170/23 Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2023 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

підозрюваного - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17.10.2023 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 50001079 від 12.03.2001 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 199, частиною 3 статті 28 частиною 3 статті 358 КК України, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17.10.2023 задоволено клопотання слідчого та продовжено підозрюваному ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, а саме до 15.12.2023 року, визначено суму застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 805 200 гривень, при внесенні якої підозрюваний підлягає звільненню з-під варти з покладенням на нього наступних обов`язків: - прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; - не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; - повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; - утриматись від спілкування зі свідками та підозрюваними у цьому провадженні, в тому числі з: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 ; - здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; - носити електронний засіб контролю.

Не погодившись з зазначеною ухвалою, захисник підозрюваного ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_8 , застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з перебуванням за адресою постійного місця проживання: АДРЕСА_1 . В обгрунтування апеляційних вимог захисник посилається на те, що клопотання слідчого не містить чіткого короткого викладу фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_8 , що не відповідає вимогам пункту 1 частини 1 статті 184 КПК України. У зв`язку із відсутністю деталізованого опису інкримінованих злочинів, слідчий суддя позбавлений можливості перевірити обгрунтованість пред`явленої підозри ОСОБА_8 . Захисник вважає необгрунтованими посилання слідчого на ризики, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України. Підозрюваний раніше не судимий, до кримінальної відповідальності не притягався, має постійне місце проживання у кімнаті гуртожитку, яка належить на праві власності дружині його рідного брата та її матері. За цією ж адресою з ОСОБА_8 проживає і його «цивільна дружина» та двоє неповнолітніх дітей. До затримання ОСОБА_8 позитивно характеризувався за місцем проживання, скарг від сусідів та представників ЖЕО не мав. Слідчим суддею вказані обставини не враховані. Під час тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» ОСОБА_8 належним чином виконує покладені на нього обов`язки. Безпідставним є посилання слідчого судді на ризик, передбачений пунктом 2 частини 1 статті 177 КПК України, щодо наявності якого відсутнє належне обгрунтування в ухвалі слідчого судді. Необгрунтованими є вказівки слідчого судді на ризики, передбачені пунктами 3, 4 частини1 статті 177 КПК України. Вважає, що слідчим суддею фактично констатовано зменшення ризиків, що відповідно до частини 5 статті 199 КПК України може бути однією з підстав для відмови в задоволенні клопотання, що слідчим суддею не було враховано. В ухвалі відсутнє обгрунтування недоцільності застосування більш м`якого запобіжного заходу та визначення максимального розміру застави, яка є непомірною для підозрюваного та його рідних. У порушення вимог пункту 7 частини 1 статті 184 КПК України слідчим суддею необгрунтовано необхідності покладення на підозрюваного конкретних обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України. Захисник вважає, що в ухвалі слідчого судді є протиріччя, оскільки встановлена відсутність одного ризику, однак покладено додатковий обов`язок у вигляді носіння електронного засобу контролю, який не було передбачено попередньою ухвалою від 15.09.2023.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити, думку прокурора, яка заперечувала проти її задоволення, перевіривши матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку.

Статтею 199 КПК України передбачено порядок продовження строку тримання під вартою.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. Як вбачається із матеріалів судового провадження, слідчим СУ ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 50001079 від 12.03.2001 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2, 3 статті 199, частиною 3 статті 28 частиною 3 статті 358, частиною 3 статті 190, частиною 3 статті 358 КК України. ОСОБА_8 22.07.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 199, частиною 3 статті 28 частиною 3 статті 358 КК України та цього ж дня ухвалою слідчого судді щодо підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у сумі 805 200 гривень, який в подальшому був продовжений. Продовжуючи 17.10.2023 стосовно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя врахував необхідність проведення слідчих дій та виходив з тих обставин, що під час досудового слідства встановлено та підтверджено у судовому засіданні продовження існування ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4 частини 1 статті 177 КПК України. Враховуючи дані про особу підозрюваного, слідчий суддя оцінив сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів, які вказують на обгрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри, тяжкість покарання, що може загрожувати йому у разі визнання винуватим, та дійшов обгрунтованого висновку, що на час розгляду клопотання слідчого, наявні ризики вказують на неможливість застосування менш суворого запобіжного заходу. Слідчим суддею, при цьому, не встановлено ризику вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, з посиланням на те, що раніше ОСОБА_8 до кримінальної відповідальності не притягався. Однак, вказана обставина безумовно не свідчить про можливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу та не впливає на обгрунтованість судового рішення щодо продовження строку тримання під вартою. З такими висновком слідчого судді щодо задоволення клопотання слідчого про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_8 суд апеляційної інстанції погоджується, вважає мотиви прийнятого рішення такими, що відповідають вимогам статей 193-194, 196, 199 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Суд апеляційної інстанції не погоджується з доводами апеляційної скарги захисника про те, що слідчий суддя, у зв`язку із недоліками клопотання, позбавлений можливості перевірити обгрунтованість підозри, оскільки клопотання слідчого відповідає вимогам пункту 1 частини 1 статті 184 КПК України, відповідно до якого у клопотанні зазначається короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа. Крім того, до матеріалів клопотання долучене повідомлення про підозру ОСОБА_8 , в змісті якого зазначений опис інкримінованих ОСОБА_8 злочинів, а обгрунтованість пред`явленої підозри була предметом перевірки під час застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Суд апеляційної інстанції зауважує, що згідно усталеної практики ЄСПЛ «обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими вона обґрунтовується, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення у справі «Wloch v. Poland», п.109). Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Доводи апеляційної скарги захисника підозрюваного про те, що органом досудового розслідування не доведено наявності ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4 статті 177 КПК України, колегія суддів вважає безпідставними. Продовжуючи запобіжний захід ОСОБА_8 , слідчий суддя дійшов правильного висновку про наявність ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, зазначивши при цьому підстави, за яких застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу є неможливим, з яким цілком погоджується суд апеляційної інстанції. Наявність наведених ризиків об`єктивно вбачаться з обставин кримінального провадження та обумовлена тяжкістю інкримінованих злочинів, кількістю причетних до них осіб, необхідністю проведення на даний час ряду слідчих та процесуальних дій для завершення досудового розслідування. Апеляційні доводи захисника не спростовують існування цих ризиків. Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду, або ж створять загрозу суспільству. Надаючи оцінку можливості підозрюваним переховуватися від суду, або вчинити інше кримінальне правопорушення, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих злочинів, може вдатися до відповідних дій. Суд апеляційної інстанції приймає до уваги сімейний стан підозрюваного, наявність у нього дітей, його характеристику з ДУ «Харківський слідчий ізолятор», яка долучена захисником, однак, зважаючи на продовження існування ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4 статті 177 КПК України, підстав для застосування на даному етапі провадження більш м`яких запобіжних заходів не встановлено. Наведені захисником дані, що характеризують підозрюваного не зменшують існування ризиків та на даний час не утворюють жодних запобіжників, які унеможливлюють вчинення дій підозрюваним, пов`язаних з вищенаведеними ризиками при обранні ним певної моделі поведінки, а відтак не здатні перешкодити вчиненню дій, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4 частиною 1 статті 177 КК України. Щодо доводів захисника про безпідставне, на його думку, визначення слідчим суддею додаткового обов`язку у вигляді носіння електронного засобу контролю, який не був передбачений попередньою ухвалою, суд апеляційної інстанції зазначає, що необхідність покладення такого обов`язку заявлена слідчим у клопотанні про продовження строку тримання під вартою. При цьому, встановлення слідчим суддею відсутності ризику, передбаченого пунктом 5 частини 1 статті 177 КПК України не виключає можливості покладення на підозрюваного вищезазначеного обов`язку. З огляду на значимі для цього провадження обставини, на переконання колегії суддів, суд першої інстанції прийняв рішення на основі всебічно з`ясованих обставин, з якими закон пов`язує можливість продовження виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому дослідив належним чином всі наявні відомості в матеріалах провадження та навів в ухвалі мотиви, з яких прийняв відповідне рішення. У зв`язку із наведеним, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для скасування ухвали слідчого судді, оскільки порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи захисника не є достатніми для її скасування.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 17.10.2023 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: