Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4569/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві, погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м.Києва стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, громадянин України, з базовою середньою освітою, не одруженого, дітей на утриманні не має, офіційно не працює, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000198 від 22.07.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 ч.2 КК України,-

У Х В А Л И В:

Слідчий слідчого відділу УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , як слідчий групи слідчих у кримінальному провадженні, звернувся до районного суду з клопотанням, погодженим з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , що входить в групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 ч.2 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000198 від 22.07.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 ч. 2 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що під час досудового розслідування 06.11.2020 повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що він підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство) вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.06.2020, у невстановленому місці у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виник злочинний умисел направлений на повторне заволодіння чужим майном шляхом обману під приводом покупки мобільного телефону. Так, 28.06.2020, приблизно о 21 год. 00 хв., ОСОБА_4 прибув до ломбарду «Скарбниця», що за адресою: м. Київ, пр. Свободи, 15/1, під приводом покупки мобільного телефону. Реалізуючи свій злочинний намір, направлений на повторне заволодіння чужим майном шляхом обману, діючи з корисливих мотивів, ОСОБА_4 звернувся до консультанта ломбарду «Скарбниця» ОСОБА_6 та попросив у останнього подивитися мобільний телефон «Samsung E2232 Duos». ОСОБА_6 , не здогадуючись про злочинні наміри ОСОБА_4 , будучи веденим в оману, передав останньому мобільний телефон «Samsung E2232 Duos», вартість якого згідно висновку експерта № 13-1/1562 від 14.08.2020 становить 245 грн. ОСОБА_4 , отримавши від ОСОБА_6 мобільний телефон, під приводом його перевірки, вийшов з приміщення ломбарду та заволодівший майном з місця вчинення кримінального правопорушення втік, а викраденим розпорядився на власний розсуд, завдавши ТОВ «НЬЮ МАРКЕТ ЛТД», матеріальну шкоду на загальну суму 245 гривень. Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України. Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 190 КК України, віднесено до категорії нетяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання до 3 років позбавлення волі. Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, підтверджується наступними доказами: прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 29.06.2020; рапорт ст. о/у ВКП Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 від 18.07.2020; протокол допиту свідка ОСОБА_6 від 25.07.2020; протоколом пред`явлення особи для впізнання від 25.07.2020, згідно якого свідок ОСОБА_6 вказав на ОСОБА_8 як на особу яка шахрайським шляхом заволоділа мобільним телефоном; протокол огляду предмета від 06.11.2020; висновок експерта № 13-1/1562 від 14.08.2020. Запобігти даним ризикам, з урахуванням тяжкості вчинено злочину та особи ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , може лише обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання за вищевказаними підставами, просить застосувати саме цей запобіжний захід, оскільки у органів досудового розслідування є достатні підстави вважати, що обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, не забезпечить запобігання встановленим ризикам та виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечив та просив застосувати до нього цілодобовий домашній арешт.

Вислухавши учасників судового засідання, вивчивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що 22.07.2022 р. слідчим відділом УП ГУ НП у м. Києві розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 ч.2 КК України (№ з Єдиного реєстру досудових розслідувань - № 0000198 від 22.07.2022 р.), за фактом того, що 22.07.2020 р. до Подільського УП ГУ НП у м. Києві, надійшов рапорт ст. о/у ВКП Подільського УП ГУНП у м. Києві, про те, що до останнього надійшло звернення від гр. ОСОБА_6 , що 28.06.2020 р. приблизно о 21:15 год., ОСОБА_4 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , повторно шахрайським шляхом заволодів мобільним телефоном марки Samsung.

06.11.2020 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного злочину, його дії кваліфіковані за ст.190 ч.2 КК України, викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненому в умовах воєнного стану.

Згідно протоколу від 26.11.2021 р. за підозрою у вчиненні вищевказаного злочину було допитано ОСОБА_4 .

24.12.2021 підозрюваного ОСОБА_4 оголошено в розшук.

28.12.2021 досудове розслідування у кримінальному провадженні зупинено на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України.

22.06.2022 р. відновлено досудове розслідування у кримінальному провадженні.

Копія клопотання про застосування запобіжного заходу та додатки вручені підозрюваному у встановлений законом термін.

Клопотання подано до суду та судове засідання відбувається у встановлені законом строки.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 190 КК України, віднесено до категорії нетяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання до 3 років позбавлення волі.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які має вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_9 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.

Як вбачається з наданих матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_9 обґрунтовано підозрюється у скоєнні вищевказаного кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному органом досудового розслідування.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеності його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що досліджені в судовому засіданні та додані до клопотання документи, на даний час свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні інкримінованого йому у провину органом досудового розслідування кримінального правопорушення.

Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня. Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).

Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_4 з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що підозрюваний ОСОБА_4 є особою середнього віку, офіційно не працює, в шлюбі не перебуває, дітей на утриманні не має. А відтак, є обгрунтовані підстави вважати, що підозрюваний, не маючи стійких соціальних зв`язків, під важкістю відповідальності може переховуватись від органів досудового розслідування.

Ризик впливу на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні слідчий суддя також вважає актуальним, оскільки ОСОБА_4 , може застосувати заходи впливу з метою зміни ними показань.

Обгрунтованість вказаного ризику відповідає позиції Європейського суду з захисту прав людини, який у справі «Летельє проти Франції» звертає увагу на актуальність реальної загрози чинення тиску на свідків на початкових стадіях досудового розслідування.

Ризик вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень слідчий суддя вважає доведеним прокурором, оскільки підозрюваний не має джерела доходів, а тому, з урахуванням обставин вчинення злочину, який інкримінується ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає обгрунтовану вирогідність вчинення підозрюваним аналогічних умисних злочинів.

Аналізуючи даний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини слід звернути увагу на позицію Суду щодо скоєння правопорушень: серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід - необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться (Clooth V. Belgium (Клоот проти Бельгії).

Таким чином, в судовому засіданні достоменно підтверджується наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Підозрюваний відповідно до ст.183 ч.2 п.4 КПК України відноситься до осіб, до яких можливо бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , обставини вчинення злочину та його наслідки і суспільну небезпеку, особу підозрюваного, а також те, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування, пливати на потерпілого та свідків, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення. Для запобігання цих ризиків слідчий суддя вважає недостатнім застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Крім того, слідчий суддя вважає, до обставин, яка виправдовує тримання особи під вартою, належить введений в країні з 24.02.2022 р. воєнний стан в зв`язку із військовою агресією проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Слідчий суддя, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , його особистість, співпрацю зі слідством, беручи до уваги подане що визнав свою вину, вважає за необхідне застосувати стосовно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. При цьому згідно ст.194 КПК України на нього необхідно покласти такі обов`язки: 1) не залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 - цілодобово; 2) з`являтися до слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження) за першим викликом на визначений посадовою особою час; 3) не відлучатися із місця фактичного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження); 4) заборонити спілкуватись з потерпілим та свідками без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження); 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд з України та в`їзд до України.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання органу досудового розслідування про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що саме такий запобіжний захід, як цілодобовий домашній арешт, забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 181, 183, 184, 193, 194, 196, 205, 219, 309, 369-372 КПК України, -

У Х В А Л И В :

В клопотанні слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_5 , погодженому прокурором Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , про застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відмовити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 09.07.2022 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі процесуальні обов`язки:

1)не залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 - цілодобово.

2)з`являтися до слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження) за першим викликом на визначений посадовою особою час;

3) не відлучатися із місця фактичного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

4) заборонити спілкуватись з потерпілим та свідками без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд з України та в`їзд до України.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання ухвали та порядок заміни запобіжного заходу.

Виконання ухвали доручити Подільському УП ГУ НП в місті Києві.

Копію ухвали скерувати начальнику Подільського УП ГУ НП в місті Києві та слідчому СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві - для виконання, прокурору - для відома.

Копію ухвали вручити підозрюваному.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом Національної поліції.

Строк дії ухвали - по 09 липня 2022 р. включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1