Справа № 522/7293/23
Провадження по справі № 1-кп/522/1910/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

26 вересня 2023 року Приморський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Одеси обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0000663 від 22.10.2020 року, відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, громадянина України, українця, одруженого, маючого на утриманні 2 неповнолітніх дітей, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , працюючого на посаді заступника начальника господарської служби РФ «Одеська залізниця» АТ «Українська залізниця», раніше не судимого,

за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 , -

ВСТАНОВИВ:

В провадження судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000663 від 22.10.2020 року, відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Позиція учасників судового засідання.

Прокурор в судовому засіданні заявила клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби оскільки наявні ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_3 покладається те, обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, вчиняти нові злочини.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 та захисник ОСОБА_5 заперечували проти застосування запобіжного заходу у вигдяді домашнього арешту, оскільки ОСОБА_3 з`являється за першою вимогою до суду, впливу ні на кого не вчиняє, з моменту дії останньої ухвали щодо застосування відносно ОСОБА_3 ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, суд приходить до висновку, що існують достатні підстави для відмови в задоволенні клопотання прокурора щодо застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигдяді домашнього арешту, з наступних підстав.

Мотиви суду.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. (ст. 22 КПК України).

Відповідно до вимог КПК України, запобіжними заходами у кримінальному провадженні є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

В ч. 4 ст. 176 КПК України зазначено, що запобіжні заходи під час судового провадження застосовуються судом за клопотанням прокурора.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватися від суду.

Ризик вчинення нових злочинів та ризик незаконного впливу на свідків суд до уваги не бере, оскільки прокурором не конкретизовано яким саме чином може вчинятись тиск, жодних документів на підтвердження цих фактів суду не надано.

Окрім цього, суд враховує, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси по справі № 947/7677/23 від 08.03.2023 відносно ОСОБА_3 , обрано запобіжний захід у вигляді нецілодобового домашнього арешту строком до 04 травня 2023 року включно за адресою: АДРЕСА_1 . Вказаний запобіжний захід продовжено не було, а ОСОБА_3 з`являвся до суду за першим викликом, тиску або іншого впливу на свідків за цей час не вчиняв.

Тобто ОСОБА_6 вже чотири місяці без жодного запобіжного заходу, нових підстав для застосування такого запобіжного заходу як домашній арешт не з`явилось.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність вважати, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд застосовуючи запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, може зобов`язати обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених судом; 5) не відвідувати місця, визначені судом; 6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; 7)докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; 8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 9) носити електронний засіб контролю.

Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК вказані обов`язки можуть бути покладені на обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності строк дії обов`язків може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. З огляду на приписи ч. 4 ст. 199 КПК суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку дії обов`язків згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Тобто при вирішенні цього питання суд керується загальними приписами, які регулюють застосування запобіжного заходу.

Системний аналіз положень ст. 194, 199 КПК, які регулюють загальні підстави і порядок застосування та продовження запобіжного заходу, дають суду підстави вважати, що на стадії судового провадження, під час розгляду клопотання про продовження строку дії обов`язків, покладених на обвинуваченого, суд має перевірити існування ризику, який був заявлений прокурором відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК та чи є обставини, що обґрунтовує необхідність покладення таких обов`язків.

Відповідні ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченими зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Запобіжний захід у виді особистого зобов`язання з покладенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК, буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_3 створить умови існування достатнього балансу між обмеженнями, які застосовує держава до осіб, яка на даній стадії судового розгляду обвинувачуються у вчиненні злочинів з їх правом на свободу, закріпленим Конституцією України, а також з його правом на захист держави в умовах воєнного стану.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду обвинувального акту обставини, суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні клопотання процесуального керівника - прокурора Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_4 щодо застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, застосувавши до останнього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Керуючись ст. ст. 132, 170-179, 182, 183, 314-316, 291, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Київскьої окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_4 про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту залишити без задоволення.

Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, строком до 2 місяців, а саме до 26.10.2023 року включно, а саме:

1) прибувати до прокурора та суду за першою вимогою;

2) повідомити суду адресу місця свого постійного проживання.

Строк дії запобіжних заходів становить 60 днів і обчислюється з моменту винесення ухвали суду, тобто з 26.09.2023 року.

Виконання ухвали про застосування запобіжних заходів відносно обвинувачених у вигляді особистого зобов`язання та щодо виконання обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави за обвинуваченого, покласти на прокурора Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_4 .

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена протягом 5 днів з дня проголошення.

Повний текст ухвали суду складено та проголошено 28.09.2023 року о 16:00 годині в залі суду №131.

Головуючий суддя: ОСОБА_7

26.09.2023