Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/9647/23
Номер провадження 1-кс/711/235/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2024 року суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 , -

в с т а н о в и в :

В ході розгляду скарги ОСОБА_3 на дії, рішення та бездіяльність керівника Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_5 , заявниця ОСОБА_3 , заявила в усній формі відвід слідчому ОСОБА_4 .

В судове засідання заявниця ОСОБА_3 та представник Черкаської окружної прокуратури не з`явилися, причину неявки не повідомили, про час дату та місце судового засідання повідомлялися у встановленому законом порядку.

Суддя ОСОБА_4 не з`явилася в судове засідання, про час, дату та місце проведення розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку, про що свідчать матеріали провадження. Пояснень не надавала.

Положеннями ч.4 ст.107 КПК України визначено, що у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За вказаних обставин, слідчий суддя вважає за можливе розгляд клопотання проводити у відсутність учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів.

Згідно ч.1 ст.81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

23.01.2024 протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями заяву про відвід судді ОСОБА_4 передано на розгляд судді ОСОБА_1 (справа №711/9647/23, провадження №1-кс/711/235/24).

Положеннями статей 75, 76 КПК України, передбачено вичерпний перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, та обставин за яких суддя не має права брати участь у кримінальному провадженні серед яких: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Обставини, на які посилається ОСОБА_3 у своїй заяві про відвід судді ОСОБА_4 , є іншими обставинами, які викликають сумнів у її неупередженості, що передбачено п.4 ч.1 ст.75 КПК України.

У Бангалорських принципах поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23, зазначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Європейською Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод (ратифікована Верховною Радою України 17 липня 1997 р.; (далі Конвенція) передбачено, що кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом (п.1 ст.6).

ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово вказував на існування двох елементів безсторонності суду: суб`єктивної, яка полягає у тому, щоб жоден із його членів відкрито не проявляв упередженість та особисту зацікавленість, а також об`єктивної, що передбачає існування достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви щодо цього.

У справі "Білуха проти України" (пункт 49 рішення від 09 листопада 2006 року) ЄСПЛ зазначив, що наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. За об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Зазначену позицію закріплено у рішенні Великої Палати Верховного суду у справі N 908/137/18 від 04.02.2020 згідно якої вказано, що для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Неупередженість є ключовою характеристикою судді, головною ознакою судової влади та основою судового процесу і вважається очевидним фактом. Презумпція неупередженості має значну вагу. Особа, яка заявляє про упередженість, повинна бути здатна довести реальну або очевидну відсутність неупередженості у судді, але простої заяви недостатньо, необхідно навести достовірні докази. Особиста думка або незгода з рішеннями судді не є доказом упередженості. У будь-якому випадку, припущення щодо упередженості є правовим питанням, яке має бути винесеним на розгляд суду. За виключенням надзвичайних обставин, заява про справжню або можливу упередженість не є питанням поведінки судді.

Отже, існує презумпція неупередженості судді, а протилежне необхідно доводити належними та допустимими доказами.

Таким чином, визначаючись щодо наявності підстав для відводу слідчого судді за даним кримінальним провадженням, суд враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей п.1 ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

З огляду на зазначене вище, ЄСПЛ у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості: 1) суб`єктивний - беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі; 2) об`єктивний - визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до п.1 ст.6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу.

Ознайомившись із матеріалами справи, встановлено, що відвід заявлено повторно, без належних доводів, в усній формі, в основному через незадоволення прийнятими рішеннями за її зверненнями слідчим суддею ОСОБА_4 . Також, відсутня конкретизація підстав його заявлення та взагалі відсутнє доведення упередженості слідчого судді при розгляді скарги заявниці.

Також встановлено, що після розгляду відводу від 28.12.2023, у задоволенні якого було відмовлено ухвалою суду від 04.01.2024, даний відвід було заявлено у наступному призначеному судовому засіданні, обставини, які б за цей час змінилися та давали підстави відводу не встановлені та не доведені.

Проаналізувавши матеріали судового провадження, приходжу до висновку, що слідчий суддя дотримується принципу рівності сторін та забезпечує змагальність під час проведення судового засідання.

Отже, існує презумпція неупередженості судді, а протилежне необхідно доводити належними та допустимими доказами саме ініціатору відводу.

Таким чином, визначаючись щодо наявності підстав для відводу слідчого судді за даним кримінальним провадженням, суд враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей п.1 ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Таким чином, перевіривши доводи заяви про усний відвід, а також обставини, про які зазначила ОСОБА_3 , суддею не встановлено жодних обставин, які б давали підстави для відводу слідчої судді ОСОБА_4 .

За таких обставин, заявлений відвід не підлягає до задоволення, оскільки є необґрунтованим, вказані заявницею обставини є її суб`єктивною думкою та непогодженням із рішеннями, прийнятими слідчим суддею ОСОБА_4 за зверненням останньої, що не викликає сумнів у неупередженості судді.

На підставі викладеного та, керуючись ст.ст. 75, 76, 81, 83, 372, 376 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 у справі 711/9647/23, заявлений в ході судового засідання 23.01.2024 відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1