ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/4050/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" грудня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

підозрюваної- ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшої слідчої СВ Дарницького УПГУНП у м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0005027 внесеного до ЄРДР від 17.12.2023, про обрання міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Семиполки, Броварського району, Київської області, українки, громадянки України, державні нагороди та пільги відсутні, не інвалід, не депутат, на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, освіта вища, розлучена, на утриманні осіб не має, раніше не судимої, працює керівником Благодійного міжнародного фонду «Відродження духовності нації», зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України -

ВСТАНОВИВ:

19.12.2023 старша слідча СВ Дарницького УПГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , звернулась до слідчого судді з клопотанням погодженим з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосовування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, якій оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідча зазначила, а прокурор в судовому засіданні підтримав, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого групою осіб, поєднаного з насильством, який не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, підтверджується протоколами прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення; огляду місця події; допиту потерпілого; додаткового допиту потерпілого; допиту свідків, перегляду відеозапису з камер спостереження; затримання, іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Також мають місце ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, зважаючи на тяжкість покарання та можливість безперешкодно залишити територію країни, враховуючи вік та рід діяльності підозрюваної, з метою уникнення кримінального переслідування; незаконно впливати на потерпілого, який дає викривальні покази та безпосередньо вказує на причетність підозрюваної до інкримінованого кримінального правопорушення та зважаючи на обставини та категорію злочину.

Захисник підозрюваної пояснив, що підозра є необґрунтованою, оскільки зібрані докази мають процесуальні вади та неточності, як і саме повідомлення про підозру. Так, необґрунтована кваліфікація інкримінованого злочину, анкетні дані підозрюваної містять помилки, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання слід відмовити.

Підозрювана підтримала захисника та пояснила, що остання будь яких злочинів не вчиняла, працівники поліції склали протокол про затримання через сім годин після приїзду працівників поліції нібито на місце події, і в протоколі про затримання час фактичного затримання вказано не вірно, оскільки її не затримували, протягом зазначеного часу ніхто не встановлював її дані та не вчиняв будь яких дій, тому і відомості до ЄРДР про нібито вчинення підозрюваною злочину внесені незаконно, оскільки у працівників поліції не було її анкетних даних. Підозрювана зазначила, що має міцні соціальні зв`язки, проживає та зареєстрована у м. Києві, є військовим волонтером та керівником благодійного фонду, є фахівцем у галузі права. Підозрювана зазначила, що час обмеження у пересуванні під час дії запобіжного заходу зазначений у клопотанні, може перешкоджати їй у її волонтерській діяльності, а тому якщо слідчий суддя дійде висновку про доцільність застосування запобіжного заходу, то такий захід має бути у вигляді особистого зобов`язання, а в разі домашнього арешту то час має бути визначений або 23.00 або пізніше. Разом з тим, підозрювана зазначила, що в задоволенні клопотання слід відмовити через відсутність доказів обґрунтованості підозри, про що було зазначено захисником. Підозрювана також зазначила, що із потерпілим знайома, останній є волонтером її фонду, про зустріч з ним не домовлялася, а зустріла останнього випадково біля торгівельного центру, в той час як його ображав якісь чоловік і вона втрутилася в конфлікт, щоб незнайомий чоловік не робив протиправні дії, в подальшому чоловік пішов.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає останнє таким, що підлягає задоволенню частково виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (Ilgar Mammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Оцінюючи докази підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, а саме: протоколи прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення; огляду місця події; допиту потерпілого та додаткового допиту потерпілогоякий безпосередньо вказує про протиправні дії підозрюваної разом із невстановленою особою, якого підозрювана називала « ОСОБА_7 »; допиту свідків, які показали, що при обшуку у підозрюваної були вилучені зокрема речі належні потерпілому, які останньому в подальшому були передані під розписку; переглядом відеозапису з камер спостереження, де зафіксовано присутність підозрюваної та осіб у місці про які зазначав потерпілий; затримання в якому зазначено, що в підозрюваної були вилучені речі належні потерпілому, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що остання є обґрунтованою.

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).

ОСОБА_5 згідно ч. 5 ст. 12 КК України підозрюється у тяжкому злочині, раніше не судима, має постійне місце проживання та реєстрації у м. Києві, розлучена, на утриманні осіб не має, є особою пенсійного віку, працює керівником благодійного фонду є військовий волонтер, отже ймовірно має міцні соціальні зв`язки.

Слідчий суддя вважає, що з урахуванням віку та статі підозрюваної, а також родом її діяльності, остання може безперешкодно залишити територію країни, з метою уникнення кримінального переслідування, враховуючи тяжкість покарання, що само по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування чи суду (Ілійков проти Болгарії; Бессієв проти Молодови), проте у світлі вище наведених факторів, ризик втечі не має надзвичайно високого ступеня.

Наявність ризику того, що підозрювана, може незаконно впливати на потерпілого, з метою зміни ним показів, може бути визнано на даній стадії процесу (Jarzynski проти Польщі, § 43), оскільки потерпілий є співробітником фонду, який очолює підозрювана, у зв`язку з чим може здійснювати безпосередній вплив і зважаючи на категорію та обставини кримінального правопорушення, заявлений ризик має високий ступень.

Згідно ч. 3 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені п. 1 ч.1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п.п. 2 та 3 ч. 1 цієї статті.

Враховуючи те, що прокурором доведено обґрунтованість підозри та наявність ризиків, слідчий суддя вважає, що домашній арешт у нічний час доби із покладенням обов`язків, ймовірно зможе забезпечити виконання підозрюваною процесуальних обов`язків і перебування під домашнім арештом з 23.00 год. до 06.00, буде достатнім, зважаючи на необхідність самозабезпечення через відсутність осіб, які зобов`язані її утримувати в силу віку, тощо а також військового стану у країні, що пов`язано з можливим обмеженням пересування та засобів комунікації.

Доводи підозрюваної та захисника останньої щодо наявності вад у процесуальних документах слідчий суддя вважає неспроможними, оскільки незаконність затримання підозрюваної слідчим суддею не встановлено, з урахуванням обставин наведених вище, час у відповідному протоколі зазначений вірно, а саме з моменту коли підозрювана була обмежена залишити місце події через прибуття працівників поліції; особа її була встановлена, що підтверджується наявними показами свідків та іншими документами, долученими у клопотанні. Право на захист було роз`яснено, правова допомога забезпечена.

Що стосується неналежного утримання підозрюваної в ІТТ, хоча остання не заявляла відповідного клопотання щодо перевірки таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне надати доручення прокурору, який здійснює процесуальне керівництво даного кримінального провадження, перевірити доводи підозрюваної та повідомити про результати слідчого суддю.

Керуючись ст. ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод,

ст. ст. 177, 178, 181, 193-196, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів.

?Покласти на ОСОБА_5 обов`язки:

?не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 23.00 год. до 06.00 год. наступного дня без дозволу слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження;

?за першим викликом прибувати до органу досудового розслідування, прокуратури, суду в залежності від стадії кримінального провадження;

?утримуватися від спілкування з потерпілим, свідками в кримінальному провадженні, за винятком участі в процесуальних діях в присутності слідчого, слідчого судді, прокурора, суду в залежності від стадії кримінального провадження;

?здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній про те, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваної, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Після закінчення строку, на який на підозрюваної були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноважену особу СВ Дарницького УПГУНП в м. Києві, яка проводить досудове розслідування.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1