У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 грудня 2023 року м. Ужгород
Вказує, що відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР було внесено 02.06.2023 року, огляд проведено у вересні 2023 року, а досудове розслідування станом на теперішній час проводиться вже 6 місяців, дійсним володільцем майна є ФОП ОСОБА_7 та йому не повідомлено про підозру у вчиненні злочину у даному кримінальному провадженні.
Дані транспортні засобі ФОП використовує для здійснення законної підприємницької діяльності, а власник не має можливості у випадку закінчення договорів оренди передати їх іншому орендарю.
З урахуванням наведеного, посилаючись на норми закону та Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, просить скасувати арешт накладений на вказані транспортні засоби.
Адвокат ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, однак у прохальній частині клопотання адвокат просить розглянути таке без його участі.
Прокурор у судове засідання не з`явився, однак від прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_8 через канцелярію суду надійшли письмові заперечення на клопотання про скасування арешту майна. Доводи заперечень зводяться до того, що арештоване майно відповідає критеріям визначеним ст. 98 КК України, таке є доказом вчинення злочину та зберегло на собі його сліди, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, встановлюються під час кримінального провадження. На даний час досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, 15.09.2023 року призначено та скеровано для виконання комплексну судову інженерно-екологічну та грунтовознавчу експертизи, а також за результатами слідчих дій двом особам повідомлено про підозру.
Зважаючи на неявку в судове засідання осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, фіксування за допомогою технічних засобів, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, не здійснювалося.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Також накладено арешт на тимчасово вилучене майно, в ході проведення огляду місця події за адресою на ділянці річки Тиса у населеному пункті с. Руське Поле, Тячівського району, Закарпатської області з географічними координатами 48.027168; 23.506458, із забороною розпорядження, користування та відчуження ним, а саме: - піщано-гравійну суміш загальним об`ємом близько 9м.куб.. - зразки піщано-гравійної суміші, які упаковані у спеціальні пакети WAR 1530207, WAR 1530274, WAR 1539206.
Підставою накладення арешту на нерухоме майно , судом було існування сукупності розумних підозр вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.
Метою накладення арешту на це майно, слідчим суддею було забезпечення кримінального провадження у частині збереження речових доказів.
Власник та володілець майна не був присутній під час розгляду клопотання про накладення арешту на майно.
Положеннями КПК України арешт майна визначений як один із заходів забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення його дієвості.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, носить у собі тимчасовий характер.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.
Нормами ч.1 ст. 174 КПК України передбачено дві взаємовиключні підстави скасування арешту майна слідчим суддею - це необґрунтованість накладення арешту або якщо в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба .
Так, слідчим суддею у судовому засіданні встановлено, що на даний час досудове розслідування у даному кримінальному провадженні триває.
15 вересня 2023 року старшим слідчим ВРОТЗ СУ ГУНП в Закарпатській області підполковником поліції ОСОБА_9 винесено постанову про призначення комплексної судової інженерно-екологічної та грунтовознавчої експертизи.
Вказану постанову слідчим 15.09.2023 року направлено на виконання директору Івано-Франківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.
Станом на час розгляду даного клопотання відомостей про виконання вказаних експертиз слідчому судді надано не було.
Із наведеного слідує, що підстави за яких слідчим суддею було накладено арешт на майно не відпали та не перестали існувати.
Слідчий суддя вважає заявником не доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, не наведено доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність.
Також заявником не додано до матеріалів справи доказів того, що мета накладення арешту на даний час досягнута, всі експертизи та слідчі дії з арештованим майном проведені (відсутні висновки проведених експертиз та проведення слідчих дій), а відтак слідчий суддя приходить до висновку, що на даний час не відпала потреба в застосуванні арешту, такий накладено було обґрунтовано, будь - яких обставин, які б не були відомі під час вирішення питання про накладення арешту не встановлено.
Також слід звернути увагу на те, що при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Беручи до уваги вищевикладене, слідчий суддя вважає, клопотання не обґрунтованим та таким що не підлягає до задоволення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Дата складання повного тексту ухвали 28.12.2023 року.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1