Справа № 761/2897/24
Провадження № 1-кс/761/2528/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання старшого слідчий Слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , погодженого прокурором Білоцерківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Біла Церква, Київської області, громадянина України, директора TOB «ГЛОБАЛ XIЛ ІКС ГРУП» (), маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні № 0000015, відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.04.2023,-

В С Т А Н О В И В :

24 січня 2024 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання клопотання старшого слідчий Слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , погодженого прокурором Білоцерківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні № 0000015, відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.04.2023.

У клопотанні зазначено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000015 від 27.04.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.4 ст.191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_8 , перебуваючи на посаді директора TOB «ГЛОБАЛ XIЛ ІКС ГРУП» (), будучи службовою особою, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи в умовах воєнного стану, умисно, з корисливих мотивів, переслідуючи мету незаконного збагачення, заволодів грошовими коштами військової частини НОМЕР_1 (), які виділялися на її потреби рішеннями Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 20.01.2022 № 4175/4216 «Про затвердження міської цільової програми з організації військової служби, виконання військового обов`язку, мобілізаційної підготовки і територіальної оборони у місті Києві «Захисник Києва на 2022-2024 роки» та від 15.12.2022 № 5828/5869 «Про бюджет міста Києва на 2023 рік», в особливо великих розмірах, шляхом поставки не якісного форменого одягу який не відповідає технічним умовам розроблених та уведених у дію Міністерством оборони України та не може використовуватись за своїм цільовим призначенням, під видом форменого одягу належної якості. Реалізуючи свій злочинний умисел, директор TOB «ГЛОБАЛ XIЛ ІКС ГРУП», ОСОБА_8 , діючи умисно, 04.11.2022 направив до військової частини НОМЕР_1 комерційну пропозицію № 246 від 04.11.2022, щодо поставки форменого одягу, зокрема, курток костюма утеплювача (фліс) ТУ 14.1-108-00034022:2016 та комплектів зимових (курток вітроволгозахисних зимових (КВВ3) ТУ 14.1-134-16 (зі сповіщенням про зміни № 5), штанів вітровологозахисних зимових (ШВВЗ) ТУ 14.1-135-16 (з повідомленням про зміни 4), код ДК 021:2015»18110000-3 - Форменого одягу (Форма (комплект: штани та куртка зимова з водовідштовхуючим покриттям) за ціною 7600,00 грн. за костюм та 1168,10 грн. за куртку костюма утеплювача (фліс), достовірно знаючи що якість вказаного форменого одягу який він може поставити, не відповідає вказаним технічним умовам та не може використовуватись за своїм цільовим призначенням. На момент направлення зазначеної комерційної пропозиції Міністерством оборони України було розроблено та уведено у дію Технічні умови ТУ 14.1-134-16 «Куртка вітровологозахисна зимова - КВВЗ» (зі змінами), ТУ 14.1-135-16 «Штани вітровологозахисні зимові - ШВВ3» (зі змінами), ТУ 14.1-108-00034022:2016 «Куртка костюма утеплювача - ККУ» (зі змінами), якими регламентовано технічні вимоги, технічні характеристики, комплект поставки, основні параметри, розміри, види, конструкція, зовнішній вигляд, вимоги до матеріалів та інші параметри вказаних виробів військового одягу, що входить до складу бойового єдиного комплекту (БЄК) військовослужбовців Збройних Сил України та призначений для експлуатації військовослужбовцями Збройних Сил України, інших військових формувань, правоохоронних органів. Командиром військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_9 , розглянуто вищевказану комерційну пропозицію та укладено між військовою частиною НОМЕР_1 в особі командира ОСОБА_9 та TOB «ГЛОБАЛ XIЛ ІКС ГРУП» в особі директора ОСОБА_8 договір про закупівлю товару № 26 від 08.11.2022 зазначеного у Специфікації (Додаток 1 до договору), а саме: куртки костюма утеплювача (фліс) ТУ 14.1-108-00034022:2016 (розмірна сітка див. (специфікація № 4 зі змінами) у кількості 1 одиниці вартістю 1006,12 грн.; курток костюма утеплювача (фліс) ТУ 14.1-108-00034022:2016 (розмірна сітка див. (специфікація № 3 зі змінами) у кількості 1999 одиниці вартістю 2 335 031,90 грн. (два мільйони триста тридцять п`ять тисяч тридцять одна гривня та дев`яносто копійок); комплектів зимових (курток вітроволгозахисних зимових (КВВ3) ТУ 14.1-134-16 (зі сповіщенням про зміни № 5), та штанів вітровологозахисних зимових (ШВВ3) ТУ 14.1-135-16 (з повідомленням про зміни № 4), код ДК 021:2015» 18110000-3 - Формений одяг (Форма (комплект : штани та куртка зимова з водовідштовхуючим покриттям) у кількості 3000 одиниць вартістю 22 800 000,00 грн. (двадцять два мільйони вісімсот тисяч гривень). Загальна сума договору становить 25 136 038,02 грн. (двадцять п`ять мільйонів сто тридцять шість тисяч тридцять вісім гривень та дві копійки), зазначена в Специфікації, яка є невід`ємною частиною договору.

22.01.2024 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Як вказує слідчий у клопотанні, підозра ОСОБА_8 підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме: копією комерційної пропозиції TOB «ГЛОБАЛ XIЛ ІКС ГРУП» № 246 від 04.11.2022, щодо поставки до військової частини НОМЕР_1 форменого одягу, зокрема, курток костюма утеплювача (фліс) ТУ 14.1-108-00034022:2016 та комплектів зимових (курток вітроволгозахисних зимових (КВВ3) ТУ 14.1-134-16 (зі сповіщенням про зміни № 5), штанів вітровологозахисних зимових (ШВВЗ) ТУ 14.1-135-16 (з повідомленням про зміни 4), код ДК 021:2015»18110000-3 - Форменого одягу (Форма (комплект: штани та куртка зимова з водовідштовхучним покриттям) за ціною 7600,00 грн. за костюм та 1168,10 грн. за куртку костюма утеплювача (фліс), укладеним між військовою частиною НОМЕР_1 в особі командира ОСОБА_9 та TOB «ГЛОБАЛ XIЛ ІКС ГРУП» в особі директора ОСОБА_8 договором про закупівлю товару № 26 від 08.11.2022 зазначеного у Специфікації (Додаток 1 до договору), а саме: куртки костюма утеплювача (фліс) ТУ 14.1-108-00034022:2016 (розмірна сітка див. (специфікація № 4 зі змінами) у кількості 1 одиниці вартістю 1006,12 грн.; курток костюма утеплювача (фліс) ТУ 14.1-108-00034022:2016 (розмірна сітка див. (специфікація № 3 зі змінами) у кількості 1999 одиниці вартістю 2 335 031,90 грн.; комплектів зимових (курток вітроволгозахисних зимових (КВВ3) ТУ 14.1-134-16 (зі сповіщенням про зміни № 5), та штанів вітровологозахисних зимових (ШВВ3) ТУ 14.1-135-16 (з повідомленням про зміни № 4), код ДК 021:2015» 18110000-3 - Формений одяг (Форма (комплект : штани та куртка зимова з водовідштовхуючим покриттям) у кількості 3000 одиниць вартістю 22 800 000 грн., видатковими накладними № 5 від 12.12.2022, № 6 від 13.12.2022, № 7 від 21.12.2022, № 10 від 28.12.2022, платіжними дорученнями № 7 від 14.12.2022, № 8 від 16.12.2022, № 14 від 23.12.2022, № 18 від 28.12.2022, висновком експерта від 06.12.2023 №СЕ-19/111-23/61947-ТВ, партія (куртки костюма утеплювача), що поставлена відповідно договору про закупівлю товару № 26 від 08.11.2022, листом Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві № 06.3/14100 від 27.12.2023, іншими матеріалами кримінального провадження.

Зі змісту клопотання вбачається, що застосування відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтовується наявністю ризиків визначених ст.177 КПК України, а саме ризик переховуватися від суду та органу досудового розслідування, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Як вказує слідчий, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_8 , покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

Слідчий зазначає, що можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та виконання покладених на підозрюваного обов`язків, тому орган досудового розслідування звертається до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою підтримав, просив задовольнити з підстав зазначених у ньому.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Між тим, вказала, що підозра не обґрунтована. Окрім того, зазначила, що ризики визначені в ст. 177 КПК України відсутні, оскільки підозрюваний належним чином виконував свої процесуальні обов`язки, прибував до слідчого/прокурора за першим викликом, клопотання не містить доказів, що можуть підтвердити ризики. Між тим, повідомила, що підозрюваний ОСОБА_8 займається волонтерською діяльністю, має сім`ю та двох дітей, що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків. Разом з тим, адвокат ОСОБА_4 вказала, що підозрюваний має незадовільний стан здоров`я.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Вказав, що ризики вказані у клопотанні не обґрунтовані, оскільки підозрюваний належним чином виконує процесуальні обов`язки та сприяє слідству. Окрім того, повідомив, що останній має сім`ю та 2х дітей, є засновником благодійної організації, являється ФОПом, раніше не судимий, має бездоганну репутацію, хворіє.

Підозрюваний ОСОБА_8 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначив, що він хоче доводити свою правоту та невинуватість, думку захисників підтримав.

Слідчий суддя заслухав учасників судового провадження, дослідив матеріали клопотання, надані стороною захисту докази, заяви осіб, які виявили бажання взяти підозрюваного ОСОБА_8 на поруки, дійшов висновку, що зазначене клопотання не підлягає задоволенню за таких підстав.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права,відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини,у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання,у тому числі наявність у нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;8) наявність судимостей у підозрюваного,обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В судовому засіданні встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000015 від 27.04.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.4 ст.191 КК України.

22.01.2024 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст.ст.8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

Слідчий суддя вважає, що наведені у клопотанні обставини в сукупності з доданими матеріалами та факт вручення підозри ОСОБА_8 дають підстави визнати набуття ним статусу підозрюваного та вважати обґрунтованою його підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Разом із цим належить зазначити, що при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри з метою застосування запобіжного заходу, оцінка наданих доказів здійснюється не з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а лише для визначення певної вірогідності причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою настільки, щоби виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати вже суд під час розгляду кримінального провадження за сутністю.

Причетність ОСОБА_8 , до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження у їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри ОСОБА_8 , підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків неналежної процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінального правопорушення, що інкримінується ОСОБА_8 , ступінь участі у вчиненому, а також обставини, у відповідності до вимог ст.178 КПК України, що характеризують підозрюваного, який має місце постійного проживання, реєстрації, його вік, сімейний стан, працевлаштування.

За встановлених у судовому засіданні обставин, слідчий суддя вважає, що підозрюваний знаючи, що за кримінальне правопорушення, вчинення якого йому інкримінується, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Суд оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваного від суду, як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, що може спонукати його до вчинення спроби ухилитися від суду.

Щодо існування інших, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків, на наявність яких у клопотанні посилається слідчий, слідчий суддя вважає, що в цій частині клопотання є недоведеним, та є припущенням з боку органу досудового розслідування, що не доведено і прокурором в судовому засіданні.

При цьому, слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Разом з тим, прокурором у судовому засіданні не доведено, що більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який би міг бути застосованим до підозрюваного ОСОБА_8 , не зможе в повній мірі запобігти ризику, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Оскільки обставин, необхідності обмеження права особи на свободу, передбаченого кримінальним процесуальним законом України, ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини в контексті зазначеного кримінального провадження немає, з огляду на встановлені обставини та особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до стійкого переконання про можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить із необхідності уникнення ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, враховуючи його вік та стан здоров`я, майновий стан, наявність соціальних зв`язів, а також зі ступеню тяжкості інкримінованого кримінального правопорушення.

Згідно вимог ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. п. 1 та 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим та прокурором у обґрунтуванні клопотання.

Необхідності обмеження права особи на свободу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_8 в даному кримінальному провадженні немає, оскільки припущення прокурора щодо можливості ОСОБА_8 з метою уникнення відповідальності буде перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме уникати явки для проведення слідчих та процесуальних дій, затягувати процес розслідування не є визначальними для застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Так, враховуючи встановлені в судовому засіданні ризики та дані про особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку, що в даному провадженні існують підстави для застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_8 у вигляді домашнього арешту, що на думку слідчого судді, зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, та який, з урахуванням усіх обставин справи, буде достатнім запобіжним заходом для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання виникненню ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

З урахуванням викладеного та оцінюючи ступінь порушення загальносуспільних прав та інтересів, з метою забезпечення належного проведення досудового розслідування, явки підозрюваного для проведення слідчих та процесуальних дій у провадженні тощо, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмови в задоволення клопотання про застосовування відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та вважає за необхідне застосувати відносно останнього запобіжний захід у виді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, а саме до 21.03.2024 року.

Також, відповідно до ч.5 ст.194 КПК слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного певні обов`язки.

Крім того, слідчому судді були подані клопотання про передачу підозрюваного ОСОБА_8 на особисті поруки.

Відповідно до ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.

Однак, наведене вище, зокрема, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, не дають підстав для висновку, що вказаний запобіжний захід - особиста порука, здатний гарантувати належну процесуальну поведінку останнього.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 176-179, 181, 183, 184, 193, 194 196, 205, 309, 395КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчий Слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Клопотання про взяття на поруку ОСОБА_10 . Та ОСОБА_11 - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заборонити для підозрюваного ОСОБА_8 , залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , в період доби з 23 години 00 хвилин по 07 години 00 хвилин наступного дня, за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

Крім того, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

- не відлучатись з території Київської області, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

- утриматися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю ;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну місця свого проживання.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту та покладення обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, визначити до 21 березня 2024 року включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1