КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №133/1701/19
Провадження №1-кс/133/772/23
У Х В А Л А

07.12.23 м.Козятин

Козятинський міськрайонний суд Вінницької області

у складі судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

законного представника

потерпілої ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про відвід головуючого судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 від розгляду справи №133/1701/19 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 146, ч. 1 ст. 153 КК України,

ВСТАНОВИВ:

01.12.2023 захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 звернувся до суду із заявою про відвід головуючого судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 від розгляду справи №133/1701/19 за обвинувальним актом щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 146, ч. 1 ст. 153 КК України.

В обґрунтування заяви вказав, що головуюча у справі - суддя ОСОБА_7 безпідставно відмовила йому у задоволенні клопотання про дослідження речових доказів у кримінальному провадженні, чим проявила упереджене ставлення до сторони захисту.

Крім того, судом відмовлено у задоволенні клопотання про допит ключового свідка - понятого ОСОБА_8 , ймовірно, з мотивів того, що свідка не було доставлено в судове засідання. Також зауважив, що суд по суті відмовився виконати свій обов`язок та викликати свідка ОСОБА_8 для надання ним показів у кримінальному провадженні, показання якого є архіважливими, оскільки він був понятим під час огляду місця події. Суд не перевірив, чи здійснювалися заходи по виклику свідка стороною обвинувачення, оскільки свідок ОСОБА_8 є свідком сторони обвинувачення.

Таким чином, головуюча суддя ОСОБА_7 , на думку захисника, допустила суттєві порушення процесу, позбавивши обвинуваченого його права на дослідження речових доказів та допит свідків, що викликає сумніви в її неупередженості.

В судовому засіданні прокурор заперечувала щодо заявленого відводу.

Законний представник потерпілої заперечувала щодо заявленого відводу, мотивуючи тим, що він направлений на затягування розгляду справи.

Інші особи, які беруть участь у кримінальному провадження, до суду не з`явилися. Захисник обвинуваченого подав до суду заяву про розгляд заяви про віддвід без участі обвинуваченого та захисника, заяву підтримав та просив її задовольнити.

Заслухавши думку учасників судового засідання, вивчивши матеріали заяви про відвід судді, суд приходить про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.

Судом встановлено, що в провадженні судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 перебуває на розгляді справа №133/1701/19 за обвинувальним актом щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 146, ч. 1 ст. 153 КК України.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений статтями 75, 76 КПК України.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 3, 4, 5 ст. 80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ст. 55 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства, додержуватися присяги судді та дотримуватися правил суддівської етики.

За змістом роз`яснень, викладених в п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади», відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Відповідно до положень ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 №3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine, заява №33949/02, рішення від 09.11.2006, п. 49, 50, 52, 53) зазначив, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Wettstein v. Switzerland), п. 44).

Отже, можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.

Незалежність і об`єктивність судді в кожному кримінальному провадженні забезпечується, серед іншого, закріпленням чіткого переліку підстав для відводу від участі у цьому провадженні.

Разом з тим, відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити посилання на конкретні обставини, що об`єктивно можуть свідчити про упередженість судді та бути підтверджені відповідними доказами.

Розглядаючи заявлені доводи для відводу судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 , суд виходить із того, що при визначенні існування у даній справі законних підстав сумніватися в неупередженості судді ОСОБА_7 , позиція захисника, який заявляє відвід, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому має наявність фактів, що дають можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Сумнів в неупередженості судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, зміну його складу.

В даному конкретному випадку не встановлено жодної обставини, яка б викликала розумний, об`єктивно обґрунтований сумнів в неупередженості судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 в межах розгляду справи №133/1701/19 за обвинувальним актом щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 146, ч. 1 ст. 153 КК України.

Як вбачається з поданої заяви про відвід, її доводи побудовані виключно на власних суб`єктивних міркуваннях про існування обставин, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, що пов`язані із незгодою із процесуальними рішеннями чи діями судді. Однак така незгода без наявності інших об`єктивних доказів, які б свідчили про зацікавленість судді у вирішенні справи, не може бути достатньою підставою для її відводу. Належним способом захисту своїх прав, передбаченим для учасників справи у випадку незгоди із процесуальним рішенням судді, є оскарження судових рішень у визначеному законодавством порядку.

Оскільки заявлений відвід не містить викладу обставин, підтверджених відповідними та належними доказами, які б достовірно свідчили про наявність підстав, передбачених ст.75 КПК України, та обґрунтованих доводів про упередженість судді ОСОБА_7 , суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.76, 81-82 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 про відвід судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_7 від розгляду справи №133/1701/19 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 146, ч. 1 ст. 153 КК України, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде проголошено о 12 год. 55 хв. 08.12.2023.

Суддя ОСОБА_1