Провадження № 1-кс/625/15/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" жовтня 2023 р. с. Різуненкове

Коломацький районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в селі Різуненкове Богодухівського району Харківської області клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області сержанта поліції ОСОБА_3 , погодженого начальником Валківського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні №0000248, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 вересня 2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Коломацького районного суду Харківської області на підставі ухвали колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду, постановленої 22 вересня 2023 року, надійшло клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області сержанта поліції ОСОБА_3 , погоджене начальником Валківського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: тирсу біля пенька №11; тирсу біля пенька №18; тирсу біля пенька №64; зріз із пенька породи дуб №16; зріз із пенька породи дуб №36; зріз із пенька породи дуб №38; зріз із пенька породи дуб №42; зріз з пенька породи дуб №43; зріз з пенька породи дуб №49, а також визначення місця зберігання вказаного вище майна у ВП №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області, що розташований за адресою: Харківська область, Богодухівський район, місто Валки, вулиця Паркова, будинок №22.

В обґрунтування свого клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно слідчий зазначив, що в провадженні СВ відділення поліції №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0000248, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 вересня 2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, за фактом незаконної порубки дерев порід дуб і клен, виявленої 14 вересня 2023 року працівниками Коломацького лісництва Богодухівського району Харківської області в кварталі №32 виділі №2 Коломацького лісництва.

14 вересня 2023 року під час проведення огляду місця події на території Коломацького лісового господарства за адресою: Харківська область, Богодухівський район, селище Коломак, квартал №32 виділ №2, виявлені та вилучені: тирса біля пенька №11; тирса біля пенька №18; тирса біля пенька №64; зріз із пенька породи дуб №16; зріз із пенька породи дуб №36; зріз із пенька породи дуб №38; зріз із пенька породи дуб №42; зріз із пенька породи дуб №43; зріз із пенька породи дуб №49.

Також слідчий в клопотанні вказав, що допитаний у якості свідка головний лісничий філії «Жовтневе лісове господарство» ДП «Ліси України» ОСОБА_5 дав свідчення про те, що 13 вересня 2023 року ним спільно із працівниками департаменту безпеки ДП «Ліси України» проведено контрольний захід, в ході якого встановлений факт незаконної порубки дерев у кварталі №32 виділ №2 Коломацького лісництва філії «Жовтневе лісове господарство» ДП «Ліси України», про що 14 вересня 2023 року він повідомив працівників поліції, спільно із якими в той же день здійснено огляд лісової ділянки, в ході якого виявлено незаконну порубку 64 дерев породи дуб, клен, ясен та берест. До огляду та переліку бралися пеньки світлого кольору та світлою маркою з вершинами із засохлим листям, що може свідчити про те, що незаконний поруб здійснений в період часу із травня по вересень 2023 року. Крім того, на деяких пеньках були відтиски клейм із фарбою оранжевого та синього кольору, на яких можна розгледіти цифру «17».

Враховуючи те, що вищезазначені тимчасово вилучені речі є доказом кримінального правопорушення і зберегли на собі його сліди, з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів, а також те, що не застосування накладення арешту може призвести до приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, слідчий СВ відділення поліції №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області сержант поліції ОСОБА_3 просила суд накласти арешт на майно, яке тимчасово вилучене під час огляду місця події, проведеного 14 вересня 2023 року.

Будучи повідомленими про дату, час і місце розгляду клопотання слідчий СВ відділення поліції №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області сержант поліції ОСОБА_3 та начальник Валківського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, при цьому ними до канцелярії суду подані заяви про розгляд клопотання за їх відсутності (а.с. 30-31).

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

За правилами ч.4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб,які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі,якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

З огляду на неявку в судове засідання всіх учасників справи фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Проаналізувавши зміст клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, а також матеріалів, які долучені слідчим на підтвердження доводів щодо необхідності накладення арешту, викладених у клопотанні, дослідивши надані копії матеріалів кримінального провадження, включаючи: витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження №0000248, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 вересня 2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України; копію рапорта помічника чергового ВП №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , датованого 14 вересня 2023 року; копію заяви головного лісничого філії «Жовтневе лісове господарство» ДП «Ліси України» ОСОБА_5 про вчинений злочин, датованої 14 вересня 2023 року та поданої на ім`я начальника ВП №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_7 ; копію протоколу огляду місця події, складеного 14 вересня 2023 року слідчим СВ відділення поліції №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області сержантом поліції ОСОБА_3 ; копію протоколу допиту свідка ОСОБА_5 від 14 вересня 2023 року, слідчий суддя доходить висновку про обґрунтованість заявленого клопотання та доцільність його задоволення.

Згідно із пунктом 7 частини 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до частини 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно вимог пункту 1 частини 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів

За змістом частини 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За змістом ст. 173 КПК України особа, яка подала клопотання про арешт майна, має довести необхідність такого арешту.

Згідно ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди,яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Приписами ч.1 ст. 16 КПК України закріплено правили, згідно якого позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частина 2 статті 167 КПК України передбачає, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконних обігом.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

При вирішенні питання по заявленому клопотанню слідчим суддею були враховані вимоги частини 2 статті 173 КПК України.

Так, на виконання вимог ст.ст.132, 170-173 КПК України слідчий повністю довів наявність достатніх підстав вважати, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про якій йдеться в клопотанні слідчого; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням.

Зі змісту Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним Наказом МВС України, Генеральної Прокуратури України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, ДСА України від 27 серпня 2010 року, вбачається, що відповідальним за зберігання речових доказів, в тому числі і арештованого майна, є особа, яка проводить дізнання, слідчий, у віданні яких речові докази перебувають у відповідний період, а тому можна зробити висновок, що визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна, на яке накладається арешт, не віднесено до компетенції слідчого судді, що, в свою чергу, свідчить про відсутність підстав для задоволення клопотання в частині визначення місця зберігання арештованого майна.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до статті 174 КПК України за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 2, 7, 16, 98, 107, 131, 132, 170-175, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області сержанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні №0000248, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 вересня 2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 14 вересня 2023 року під час проведення огляду місця події на території Коломацького лісового господарства за адресою: Харківська область, Богодухівський район, селище Коломак, квартал №32 виділ №2, майно, а саме: тирсу біля пенька №11; тирсу біля пенька №18; тирсу біля пенька №64; зріз із пенька породи дуб №16; зріз із пенька породи дуб №36; зріз із пенька породи дуб №38; зріз із пенька породи дуб №42; зріз з пенька породи дуб №43; зріз з пенька породи дуб №49.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим, на якого покладається обов`язок визначення місця зберігання майна, на яке накладено арешт.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1