Справа №534/1262/23
Провадження №1-кп/534/90/23
У Х В А Л А

16 січня 2024 року м. Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0000137 від 01.06.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України,

у с т а н о в и в:

В провадженні Комсомольського міського суду Полтавської області знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 125 КК України.

Належно повідомлена про дату, час та місце розгляду справи потерпіла ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилась з невідомих для суду підстав, про причини неявки суд не повідомила.

Головуючий суддя поставив на обговорення питання про доцільність застосування до потерпілої ОСОБА_5 грошового стягнення.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні стосовно застосування до потерпілої ОСОБА_5 грошового стягнення поклався на розсуд суду.

Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні прохав не застосовувати до потерпілої ОСОБА_5 грошового стягнення.

У контексті розгляду зазначеного вище питання, суд, вивчивши матеріали справи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, надавши оцінку кожному доказу з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, враховуючи, що жоден доказ не має наперед встановленої сили, дійшов до таких висновків.

Суд враховує правовий висновок Європейського суду з прав людини, викладений у п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» про те, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є обмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

Отже, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Зазначене є усталеною практикою як Європейського суду з прав людини, так і національних судів.

Відповідно до ч. 1 ст. 325 КПК України якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду. Суд має право накласти грошове стягнення на потерпілого у випадках та порядку, передбачених главою 12 цього Кодексу.

Частина 1 статті 139 КПК України передбачає, що якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі: від 0,25 до 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого, прокурора; від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

Під час судового провадження питання про накладення грошового стягнення на особу розглядається негайно після його ініціювання (ч. 2 ст. 146 КПК України).

Слідчий суддя, суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення (ч. 3 ст. 146 КПК України).

Суд вважає за необхідним застосувати до потерпілої грошове стягнення у розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.139, 146, 325, 395, КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Накласти грошове стягнення у розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) грн на потерпілу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відкласти підготовче судове засідання у кримінальному провадженні №0000137 від 01.06.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України на 16 год 40 хв 01 лютого 2024 року з викликом учасників судового провадження.

Копію ухвали направити потерпілій ОСОБА_5 для відома.

Особа, на яку накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення до суду який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Ухвала суду може бути оскаржена до суду, який виніс ухвалу, протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя В`ячеслав МОРОЗОВ