Справа № 715/595/23
Провадження № 1-кп/715/10/24
У Х В А Л А

05 лютого 2024 року смт. Глибока

Глибоцький районний суд Чернівецької області

у складі головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретар судового засідання ОСОБА_4

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5

обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8

захисники ОСОБА_9 , ОСОБА_10

ОСОБА_11 , ОСОБА_12

потерпілий ОСОБА_13 , ОСОБА_14

представник потерпілих ОСОБА_15

розглянувши у відкритому судовому засіданні в кримінальному провадженні №0000160 за обвинувальним актом по обвинуваченню:

ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, п.п.4,6,12 ч.2 ст.115 КК України;

ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27, п.п.4,6,12 ч.2 ст.115, ч.4 ст.185, ч.3 ст.357, ч.2 ст.289 КК України;

ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2,3 ст.27, п.п.4,6,12 ч.2 ст.115, ч.4 ст.185, ч.1 ст.263 КК України

клопотання захисника ОСОБА_10 - ОСОБА_6 про призначення експертизи, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Глибоцького районного суду перебуває вказане кримінальне провадження.

В ході судового розгляду захисник ОСОБА_10 подав до суду клопотання про призначення комплексної комісійної судово - медичної, медико - криміналістичної, транспротно - трасологічної та судово - автотехнічної експертизи, проведення якої просив доручити експертам Головного бюро СМЕ МОЗ України та Київського науково-дослідного інституту судових експертиз при Міністерстві юстиції України (КНІСЕ).

Своє клопотання мотивує тим, що проведені на досудовому слідстві експертизи є неповними, в ході їх проведення не досліджувалась наявність пошкоджень та слідів на транспортному засобі, які б могли свідчити про наїзд на потерпілого та не виключили ймовірність виникнення тілесних ушкоджень у останнього від взаємодії із транспортним засобом. Також вказував на те, що слідчий, призначаючи експертизи, не ставив питання можливості виникнення вказаних тілесних ушкоджень на тілі потерпілого ОСОБА_16 внаслідок травмуючої дії від удару виступаючими частинами т/з, зокрема, бампера, який має конструктивні елементи округлої форми, з тілом потерпілого ОСОБА_14 . Як і не було поставлено питання можливості отримання опіку в результаті ймовірного контактування тіла потерпілого з розпеченими деталями т/з, наприклад глушника.

Обвинувачені та їх захисники підтримали клопотання адвоката ОСОБА_10 та просили суд його задовольнити.

Прокурор, потерпілі та їх представник заперечували проти даного клопотання, посилаючись на його безпідставність.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження з приводу заявленого клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Висновок експертизи є одним із процесуальних джерел доказів у справі.

За змістом ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

У частині 2 ст.332 КПК України визначено, що суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Питання проведення судових експертиз регламентоване Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5).

Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження було проведено ряд експертиз, в ході яких експертами були надані відповіді на питання, поставлені перед ними. Зокрема, було проведено судово-медичну експертизу № 368, додаткову судово-медичну експертизу № 368 та комісійну судово-медичну експертизу № 107.

Крім того, в судовому засіданні за клопотанням сторони захисту було допитано експерта ОСОБА_17 , який проводив додаткову судово - медичну експертизу, та в ході судового розгляду надав відповіді на питання, що ставилися перед ним стороною захисту та стороною обвинувачення.

Слід зазначити, що доводи клопотання сторони захисту щодо необхідності призначення комплексної комісійної експертизи зводяться до оцінки показів обвинуваченого ОСОБА_7 , наданих на досудовому розслідуванні, які відрізняються від його показів під час судового розгляду, що не були предметом дослідження судових експертів. Відповідно до ч. 3 ст. 101 КПК України висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Разом з тим, оцінка показів обвинувачених та свідків, наданих в судовому процесі не є предметом дослідження судових експертиз. Зазначення ж судом в ухвалі про призначення експертизи вихідних даних у вигляді показів будь - кого з обвинувачених чи свідків, вказувало б на упередженість суду та оцінку таких показів, як об`єктивних та правдивих до видалення суду в нарадчу кімнату.

Суд вважає за необхідне зазначити також, що системний аналіз норм КПК України, зокрема, ст. ст. 84, 91-93, 101, 102, 242, 243, 245, 332 вказує на те, що сторона захисту не була позбавлена можливості самостійно отримати експертизу для підтвердження своїх доводів.

Отже, на думку суду, стороною захисту не доведено необхідності проведення комплексної, комісійної судово - медичної, медико - криміналістичної, транспротно - трасологічної та судово - автотехнічної експертизи, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись статтями 242, 332 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання сторони захисту про проведення комплексної, комісійної судово - медичної, медико - криміналістичної, транспротно - трасологічної та судово - автотехнічної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3