Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/79/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000319, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 209 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0000319, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 209 КК України, в якому просить накласти арешт на грошові кошти в сумі 12 924 394,50 гривень, що належать ТОВ «Є-ПЕЙ» (код ) та знаходяться на зазначених у клопотанні банківських рахунках в ПрАТ «БАНК ФАМІЛЬНИЙ», АТ «СЕНС БАНК», АТ «ОЩАДБАНК», АТ «ОТП БАНК», АТ «КБ «ГЛОБУС», АТ «А-БАНК», АТ «РВС-БАНК».

В обґрунтування клопотання зазначено, що Подільською окружною прокуратурою міста Києва здійснюється процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні, досудовим розслідуванням у якому встановлено, що між АТ «УКРГАЗБАНК» та ТОВ «Є-ПЕЙ», ТОВ «Єлектрум Пеймент Систем» і ТОВ «ФІНКІТ» (раніше ТОВ «Резонанс-Капітал») в період 2020-2023 років укладено ряд договорів: на розрахункове обслуговування за операціями інтернет-еквайрингу; про проведення розрахунків (A2C, C2A тощо); про відкриття рахунків.

За результатами перевірки Національного банку України, яка відбулася у грудні 2022 - січні 2023 року, до банку застосовані штрафні санкції, в тому числі у зв`язку з діяльністю вищевказаних юридичних осіб.

Встановлено, що під час відкриття рахунку та встановлення ділових відносин ТОВ «Є-ПЕЙ», ТОВ «ЕЛЕКТРУМ ПЕЙМЕНТ СИСТЕМ», ТОВ «ФІНКІТ» надало банку завідомо неправдиву інформацію щодо фінансового стану, напрямків та обсягів діяльності, а саме: приховало інформацію про наявність відкритих рахунків в інших банківських установах і про наявність кримінальних проваджень щодо юридичної особи, а також надало недостовірну інформацію щодо запланованого обсягу надходження коштів від своєї діяльності.

В подальшому ТОВ «Є-ПЕЙ» та ТОВ «ЕЛЕКТРУМ ПЕЙМЕНТ СИСТЕМ» під час своєї діяльності у ході проведення операцій (в тому числі шляхом використання сервісів ІЕ (інтернет-еквайрінг)/А2С (перекази з рахунку на картки інших банків) не надавали банку інформацію щодо змісту фінансових операцій та джерела походження коштів, контрагентів/постачальників товарів/послуг, чим порушили вимоги ч. 1 ст. 14 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».

Крім того, під час своєї діяльності ТОВ «Є-ПЕЙ», ТОВ «ЕЛЕКТРУМ ПЕЙМЕНТ СИСТЕМ», ТОВ «ФІНКІТ», які не є розробником/продавцем відео ігор/квитків/тощо, відповідно до присвоєних ідентифікаторів МСС 8999 (професійні послуги), 7994 (відеоігри), 7922 (театральні агентства), 7399 (бізнес послуги) для ТОВ «Є-ПЕЙ» сервісам/продуктам/послугам, які визначені на сайті цих товариств, не надавали інформацію банку щодо постачальників, на користь яких приймались кошти за кодами МСС 7994 «відеоігри», 7399 «бізнес послуги», 7922 «театральні агентства», 8999 «професійні послуги», а також інформацію про джерела походження товарів/робіт/послуг, наявність у постачальників сертифікатів, ліцензій, дозволів, прав інтелектуальної власності, інформації/документів, які б підтверджували розрахунки з власниками ігор (чи уповноваженими ними особами) за прийняті платежі (тобто наявний високий ризик міскодінгу), що в подальшому потягло за собою накладення на банк штрафних санкцій з боку Національного банку України.

Рішення НБУ прийнято на підставі довідки Національного банку України про перевірку №В/25-0009/5782/БТ від 16.01.2023 (далі - Довідка НБУ).

При проведенні перевірки Національний банк України встановив факти численних порушень ТОВ «Є-ПЕЙ» умов укладених з банком договорів та чинного законодавства, які детально описані у Довідці НБУ. Вказані порушення призвели до застосування штрафу до банку.

Так, між банком та ТОВ «Є-ПЕЙ» було укладено:

- договір №1/IE/12-20 від 14.12.2020 на розрахункове обслуговування за операціями інтернет-еквайрингу, до якого були укладені додатковий договір №1 від 25.01.2021, додатковий договір №2 від 01.02.2021, додатковий договір №3 від 01.06.2021, додатковий договір №4 від 07.12.2021, додатковий договір №5 від 19.01.2022, додатковий договір №6 від 20.01.2022, додатковий договір №7 від 28.04.2022, додатковий договір №8 від 27.09.2022;

- договір №8/С2А/07-20 від 23.12.2020 на розрахункове обслуговування за операціями «Переказ коштів з картки на рахунок», до якого були укладені додатковий договір №1 від 05.02.2021, додатковий договір №2 від 10.08.2021, додатковий договір №3 від 24.05.2022;

- договір №13/А2С/10-20 від 28.10.2020 про проведення розрахунків;

- договір банківського рахунку N2020/КД/000-0101/VIP від 28.10.2020.

28.10.2020 банком було відкрито товариству поточний рахунок НОМЕР_1 (у гривні) на підставі заяви-договору банківського рахунку в частині послуг розрахунково-касового та дистанційного обслуговування до договору банківського рахунку №2020/КД/000-0101/VIP від 28.10.2020 (заява про відкриття поточного рахунку від 28.10.2020).

Під час відкриття рахунку ТОВ «Є-ПЕЙ» надало до банку опитувальник клієнта юридичної особи, підписаний директором ТОВ «Є-ПЕЙ» 13.10.2020 та отриманий банком 28.10.2020.

Під час заповнення опитувальника ТОВ «Є-ПЕЙ» допустило порушення.

Так, у пункті 23 частини 4 «Чи має юридична особа рахунки в інших банках?» зазначено «Так, номер рахунку: НОМЕР_2 , назва банку: АТ КБ «ПРИВАТБАНК». Водночас у розділі 14 «ЮРИДИЧНІ АДРЕСИ ТА РЕКВІЗІТИ СТОРІН» Договору N 13/А2С/10-20, укладеного банком з ТОВ «Є-ПЕЙ» 28.10.2020, зазначений рахунок НОМЕР_3 (у гривні), відкритий для ТОВ «Є-ПЕЙ» в АТ «АКБ «КОНКОРД».

Крім того, як встановив Національний банк, станом на 28.10.2020 ТОВ «Є-ПЕЙ» мав відкриті рахунки в інших банках:

14.04.2016 - рахунок НОМЕР_4 (у гривні), та 12.12.2018 - рахунок НОМЕР_5 (у гривні) в АТ «АЛЬФА-БАНК»;

25.01.2019 - рахунок НОМЕР_6 (у гривні) в АТ «БАНК АЛЬЯНС»;

22.09.2017 - рахунок НОМЕР_7 (у гривні) в АТ «ОТП БАНК»;

25.09.2020 - рахунок НОМЕР_8 (у доларах США, гривні, євро) в АТ «ЮНЕКС БАНК»;

19.02.2020 - рахунок НОМЕР_9 та НОМЕР_10 (у гривні) в АТ «АЙБОКС БАНК».

Проте ТОВ «Є-ПЕЙ» в пункті 23 частини 4 опитувальника від 28.10.2020 не зазначено про вищевказані відкриті рахунки в інших банках, що вказує про надання ТОВ «Є-ПЕЙ» неповної інформації.

Фактично ТОВ «Є-ПЕЙ» приховало вказану інформацію.

Далі, у пункті 25 частини 4 «Чи наявні відкриті кримінальні впровадження за статтями 205, 2051/6, 209/6, 212/7, або 258, 2581; 2582; 2583; 2584; 2585/8 Кримінального Кодексу України, в яких фігурує юридична особа?» зазначено «Ні». Разом з тим, Національний банк встановив, що товариство фігурує в ухвалах судів по кримінальним провадженням по ст.205 та/або ст. 209 та/або ст.258 Кримінального Кодексу України.

Отже, в цій частині ТОВ «Є-ПЕЙ» в опитувальнику від 28.10.2020 надано недостовірну інформацію (арк. 85 Довідки НБУ).

У пункті 28 частини 4 опитувальника «Зазначте обсяг надходжень коштів та інших цінностей на Ваші рахунки за квартал (для нових клієнтів зазначається планові обсяги надходжень)» Відповідачем зазначено «від 1 млн. грн. до 5 млн. грн.». При цьому, як встановив Національний банк України, за результатами аналізу руху коштів за рахунком 2650 ТОВ «Є-ПЕЙ», встановлено, що обсяг надходжень на рахунок 2650 за IV квартал 2020 року становить більше 200 млн. грн., за І квартал 2021 року близько 1,9 млрд. грн., що значно перевищує обсяги, зазначені ТОВ «Є-ПЕЙ» в опитувальнику від 28.10.2020.

Отже, товариством також надано недостовірну інформацію.

Таким чином, на момент встановлення ділових відносин між банком та ТОВ «Є-ПЕЙ» товариство надало недостовірну інформацію банку, що призвело і до подальших порушень.

Крім того, мало місце порушення умов договору №1/IE/12-20 від 14.12.2020 на розрахункове обслуговування за операціями інтернет-еквайрингу в частині щодо укладення договорів з постачальниками та перерахування на їх користь коштів.

Так, відповідно до умов договору №1/IE/12-20 ТОВ «Є-ПЕЙ» бере на себе зобов`язання забезпечити, при реалізації постачальниками товарів/робіт/послуг в інтернет-магазинах, прийняття ними карток покупців з метою оплати таких товарів/робіт/послуг, отримувати від банку грошові кошти за успішно авторизованими операціями, перераховувати такі кошти постачальникам згідно укладених із останніми договорів, а також сплачувати банку комісію. Відповідно до умов пункту 3.1.6. договору №1/IE/12-20 «отримані від Банку згідно п.3.1.5 цього договору грошові кошти організація перераховує на користь постачальників відповідно до положень укладених з останніми договорів». Згідно термінів, визначених у розділі 1 «Визначення термінів» договору №1/IE/12-20 «Постачальник торгово-сервісне підприємство, якому організація надає послуги з приймання платежів на підставі відповідного договору укладеного між організацією та торгово-сервісним підприємством. Перелік постачальників наведений у додатку № 2 до цього договору». Додатком № 2 до договору №1/IE/12-20 визначено перелік постачальників.

Відповідно до пункту 2.1.2 договору №1/IE/12-20 організація бере на себе зобов`язання отримувати від банку грошові кошти за авторизованими операціями та перераховувати такі кошти постачальникам згідно укладених із останніми договорів.

Згідно з пунктом 2.4 договору №1/IE/12-20 підписанням цього договору організація гарантує наявність укладених відповідних договорів з постачальниками, якими передбачені повноваження організації на отримання грошових коштів від банку, а також відповідальність за подальше перерахування таких коштів на користь постачальників.

Проте, при проведенні перевірки Національний банк України встановив, що у справі ТОВ «Є-ПЕЙ» відсутні договори, укладені з постачальниками до/під час встановлення ділових відносин/на дату укладання договору №1/IE/12-20 і після укладання договору №1/IE/12-20 протягом періоду перевірки (арк. 96 Довідки НБУ, арк.19 Рішення НБУ).

За результатами аналізу документів та інформації Національний банк України також встановив, що операціям ТОВ «Є-ПЕЙ» за вказаними договорами притаманні індикатори підозрілості фінансових операцій, які визначені у додатку 3 до Програми моніторингу фінансових операцій, а саме: інформація, надана клієнтом (представником клієнта), суперечить тій, що міститься в публічних джерелах.

Так, як зазначено вище в опитувальнику від 28.10.2020, ТОВ «Є-ПЕЙ» у пункті 25 частини 4 «Чи наявні відкриті кримінальні впровадження за статтями 205, 2051/6, 209/6, 212/7, або 258, 2581 ; 2582 ; 2583 ; 2584 ; 2585/8 Кримінального Кодексу України, в яких фігурує юридична особа?» зазначено «Ні».

Разом з тим, за інформацією, що міститься в Єдиному державному реєстрі судових рішень, зокрема, в ухвалі Печерського районного суду м. Києва від 15.05.2019 по справі №757/23969/19-к (зареєстровано 29.05.2019, оприлюднено: 30.05.2019, номер судового провадження: 1-кс-24012/19, номер кримінального провадження в ЄРДР: 0003630) зазначено: «За результатами перевірки банківської установи ПрАТ (ПАТ)«БАНК ФАМІЛЬНИЙ» (МФО 334840) м. Київ Голосіївський проспект, будинок 26-а), що проводилась з 01.12.2014 року до 01.03.2018 року виявлено, що в період з 27.04.2017 року по 07.12.2017 року за допомогою Внутрішньодержавної платіжної системи «FLASHPAY» було ініційовано фінансові операції її учасником - ТОВ «Є-ПЕЙ» (36495136) на загальну суму приблизно 761,9 млн. грн. Зазначені фінансові операції було здійснено відповідно до договору N 1308-15/ПП від 01.08.2015 року, укладений між ТОВ «Є-ПЕЙ» та ПП «С .Е.М. -СЕРВІС» (34822566). Зі змісту та матеріалів клопотання вбачається, що Генеральною прокуратурою України здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, N 0003630 від 13.11.2017 року, за фактом вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 212 КК України» (арк. 114 Довідки НБУ).

Платежі клієнта суб`єкта господарювання в призначеннях зазвичай не містять зрозумілої та чіткої мети (зокрема, зазвичай містять лише посилання на номери контрактів або рахунків-фактур, не зазначаючи вид товару чи послуги). Так, зокрема, за результатами аналізу руху коштів по рахунку № НОМЕР_1 (у гривні) ТОВ «Є-ПЕЙ» виявлено здійснення ТОВ «Є-ПЕЙ» фінансових операцій, призначення платежів яких не містять зрозумілої та чіткої мети, зокрема, містять лише посилання на номери договорів, не зазначаючи вид товару чи послуг, а саме:

- з вищезазначеного рахунку ТОВ «Є-ПЕЙ» за період з 03.12.2020 до 01.09.2022 було перераховано коштів на загальну суму 2 912 251 613,14 грн (10,7% від усіх перерахованих коштів) на рахунок № НОМЕР_11 , відкритий ТОВ «Є-ПЕЙ» в АТ «АЙБОКС БАНК», з призначенням платежу «Поповнення клірингового рахунку згідно договору №НВК-37849/Сity24 від 19.02.2020 р...»;

- на вищезазначений рахунок ТОВ «Є-ПЕЙ» за період з 22.03.2021 до 01.09.2022 було зараховано кошти на загальну суму 7 816 595 797,00 грн. (28,7% від усіх зарахованих коштів), що надійшли з рахунку № НОМЕР_12 , відкритого в АТ «КІБ», з призначенням платежу «Перерахування коштів згідно реєстру...згідно Договору №КІБ-А-14 від 10.03.2021 р....».

Отже, Національний банк зробив висновок, що із проведених ТОВ «Є-ПЕЙ» операцій (в тому числі шляхом використання сервісів ІЕ (інтернет-еквайрінг)/А2С (перекази з рахунку на картки інших банків), не вбачається за можливе отримання інформації щодо змісту фінансових операцій та джерел походження коштів, контрагентів/постачальників товарів/послуг (арк. 14 Рішення НБУ). Цим порушуються вимоги ч. 1 ст. 14 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».

Крім того, Національним банком України зроблено висновок, що ТОВ «Є-ПЕЙ» надаються онлайн-послуги, яким притаманні високі ризики, а також встановлено порушення ТОВ «Є-ПЕЙ» пункту 5.2.1. Договору №1/IE/12-20, зокрема, порушення/невиконання організацію вимог чинного законодавства з запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.

Згідно з інформацією, розміщеною на сайті НБУ, протягом дії договору №1/IE/12-20, Національним банком за результатами нагляду у сфері запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення за діяльністю ТОВ «Є-ПЕЙ» були виявлені порушення вимог законодавства в частині неналежного виконання ТОВ «Є-ПЕЙ» обов`язку щодо управління ризиками.

В липні 2021 року за вищезазначене порушення Національним банком застосовано до ТОВ «Є-ПЕЙ» захід впливу у вигляді штрафу у розмірі 51 000,00 гривень (арк. 104 Довідки НБУ).

У Довідці НБУ встановлено, що на підставі договору №1/IE/12-20 встановлювались коди МСС 7994 (відеоігри) та 7922 (театральні агентства). Проте, згідно умов договору 1/IE/12-20 постачальником за фінансовими операціями є ТОВ «Є-ПЕЙ», яке не є розробником/продавцем відео ігор/квитків/тощо (арк. 106 Довідки НБУ).

Не підтверджується відповідність присвоєних банком ідентифікаторів МСС 8999 (професійні послуги), 7994 (відеоігри), 7922 (театральні агентства), 7399 (бізнес послуги) для ТОВ «Є-ПЕЙ» сервісам/продуктам/послугам, які визначені на сайті https://www.e-pay.com.ua/. ТОВ «Є-ПЕЙ» не надано інформації щодо постачальників, на користь яких приймались кошти за кодами МСС 7994 «відеоігри», 7399 «бізнес послуги», 7922 «театральні агентства», 8999 «професійні послуги», інформації про джерела походження товарів/робіт/послуг, наявність у Постачальників сертифікатів, ліцензій, дозволів, прав інтелектуальної власності, інформації/документів, які б підтверджували розрахунки з власниками ігор (чи уповноваженими ними особами) за прийняті платежі.

На підставі цього НБУ зроблено висновок про проведення ТОВ «Є-ПЕЙ» фінансових операцій, які не відповідають умовам договору №1/IE/12-20. При цьому обсяг проведених банком операцій за укладеним з ТОВ «Є-ПЕЙ» договором №1/IE/12-20 від 14.12.2020, з ідентифікатором МСС 7994 (відеоігри), який має високий ризик міскодингу (Згідно листа Національного банку України від 24.09.2021 № 25-0006/89709 міскодинг (miscoding) полягає в установленні банком-еквайром MCC-коду торговця (Merchant Category Code), що не відповідає виду його діяльності та безпосередньо вводить в оману інших учасників платіжних систем про характер послуг, які надає цей торговець) становить 1 198 534 923,92 грн.(арк. 105, 106, 121 Довідки НБУ).

Крім того, Національний банк України встановив порушення ТОВ «Є-ПЕЙ» пункту 5.2.1. Договору №8/С2А/07-20, зокрема, порушення/невиконання організацію вимог чинного законодавства з протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.

Також встановлено проведення операцій ТОВ «Є-ПЕЙ» з виплати електронного переказу, в якому відсутня повна інформація про ініціатора або отримувача.

Так, інспекційною групою виявлено, що у банку відсутня інформація про платників (ініціаторів переказів) як за операціями, що проводяться на користь клієнтів інших банків (банк виступає в ролі суб`єкта первинного фінансового моніторингу-посередника), так і за операціями на користь клієнтів банку (банк виступає в ролі суб`єкта первинного фінансового моніторингу, що надає послуги переказу коштів отримувачу).

Під час перевірки інспекційною групою було отримано інформацію щодо фінансових операцій, у тому числі ТОВ «Є-ПЕЙ» за договором №13/А2С/10-20 від 28.10.2020, здійснених за кожні 17, 18 та 19 числа червня, липня, серпня 2022 року файли за 2022 рік.

За результатами аналізу файлів за 2022 рік виявлено, що у наданих файлах відсутня передбачена статтею 14 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» інформація про платників (ініціаторів переказів).

Так, на арк. 658, 659 Довідки НБУ встановлено, що за результатами аналізу вищезазначеної інформації виявлено, що у наданих Банком файлах «Таблиця 17062022_19062022.xlsx», «Таблиця 17072022_19072022.xlsx», «Таблиця 17082022_19082022.xlsx» стосовно наявності у банка передбаченої статтею 14 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» інформації про платників (ініціаторів переказів) відсутня. Ці файли містять інформацію про кількість переказів на суму, що перевищує 5000,00 грн.

Як вбачається з таблиці 80, за період 17-19 червня 2022 року ТОВ «Є-ПЕЙ» проведено 5216 операцій на суму 59 905 605,62 грн.

Згідно з таблицею 81 за період 17-19 липня 2022 року ТОВ «Є-ПЕЙ» проведено 2885 операцій на суму 33 935 252,99 грн., а згідно з таблицею 82 за період 17-19 серпня 2022 року ТОВ «Є-ПЕЙ» проведено 6219 операцій на суму 56 566 439,78 грн.

Також, інспекційною групою Національного банку виявлено, що банку не надана інформація про платників (ініціаторів переказів) як за операціями, що проводяться на користь клієнтів інших банків (банк виступає в ролі суб`єкта первинного фінансового моніторингу-посередника), так і за операціями на користь клієнтів банку (Банк виступає в ролі суб`єкта первинного фінансового моніторингу, що надає послуги переказу коштів отримувачу). Зокрема, це перекази за датою ініціювання 17.08.2022, 18.08.2022 у таблиці 83 на арк. 659 Довідки НБУ на суму 5752,23 грн., 6014 грн., 6630 грн.

Отже, ТОВ «Є-ПЕЙ» порушено вимоги Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» та відповідно пункт 5.4.1. Договору №13/А2С/10-20 від 28.10.2020.

Відповідно до пункту 5.2.1. Договору №1/IE/12-20, №8/С2А/07-20, пункту 5.4.1. №13/А2С/10-20 ТОВ «Є-ПЕЙ» зобов`язане дотримуватись умов цих договорів, чинного законодавства України, а також інструктивних матеріалів банку.

Таким чином внаслідок протиправних дій ТОВ «Є-ПЕЙ», його службових, посадових осіб було завдано матеріальну шкоду банку у розмірі 12 924 394,50 гривень.

В ході проведення слідчих дій встановлено, що ТОВ «Є-ПЕЙ» під час ведення фінансово-господарської діяльності та вчинення кримінального правопорушення використовує наступні банківські рахунки:

- НОМЕР_13 , НОМЕР_14 - в ПрАТ «БАНК ФАМІЛЬНИЙ»;

- НОМЕР_4 , НОМЕР_5 - в АТ «СЕНС БАНК»;

- НОМЕР_15 - в АТ «ОЩАДБАНК»

- НОМЕР_7 - в АТ «ОТП БАНК»;

- НОМЕР_16 - в АТ «КБ «ГЛОБУС»;

- НОМЕР_17 - в АТ «А-БАНК»;

- НОМЕР_18 - в АТ «РВС-БАНК».

З огляду на викладене, прокурор вважає за необхідне накласти арешт на такі грошові кошти, вказуючи на те, що у слідства є всі підстави вважати, що незастосування цього заходу забезпечення кримінального провадження перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні, оскільки вказане майно є речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому існує реальна загроза його приховування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження. Крім того, він вказує на необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження з метою відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням.

З метою забезпечення арешту майна прокурор просив проводити розгляд клопотання без повідомлення власника майна, щодо якого подане клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для розгляду клопотання за відсутності власника майна, з метою забезпечення арешту майна.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, у якому клопотання підтримав.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, а тому, з урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без їх участі.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно з ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Згідно з ч. 10, ч.11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Як встановлено слідчим суддею, слідчим відділом УП в метрополітені ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000319, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 209 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Під час досудового розслідування, згідно з постановою прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 від 28.12.2023 грошові кошти в сумі 12 924 394,50 грн., які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Є-ПЕЙ» () в ПрАТ «БАНК ФАМІЛЬНИЙ», АТ «СЕНС БАНК», АТ «ОЩАДБАНК», АТ «ОТП БАНК», АТ «КБ «ГЛОБУС», АТ «А-БАНК», АТ «РВС-БАНК», визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000319 від 24.10.2023.

Таким чином, наведене вище свідчить про те, що вказані грошові кошти можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, також є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

З огляду на положення ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що в органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно може призвести до зникнення, втрати, пошкодження чи передачі вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

У відповідності до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а тому незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, у зв`язку з чим накладення арешту на вказане майно є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі наведеного слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для накладення арешту на зазначені у клопотанні грошові кошти ТОВ «Є-ПЕЙ» () з метою забезпечення збереження речових доказів та з метою забезпечення можливості органу досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій для виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України.

Разом із цим, слідчий суддя вважає, що доводи прокурора щодо необхідності накладення арешту на таке майно з метою відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням, як це передбачено п.4 ч.2 ст. 170 КПК України, є необґрунтованими, оскільки доданими до матеріалів клопотання доказами не підтверджується розмір збитків, завданих у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні або обґрунтований розмір неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Таким чином, оцінивши в сукупності надані прокурором докази, беручи до уваги наслідки арешту майна для власника та третіх осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що подане клопотання про арешт майна підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000319, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 209 КК України, задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти, які належать Товариству з обмеженою відповідальністю «Є-ПЕЙ» (), в сумі 12 924 394,50 гривень, що знаходяться на наступних банківських рахунках:

- НОМЕР_13 , НОМЕР_14 - в ПрАТ «БАНК ФАМІЛЬНИЙ»;

- НОМЕР_4 , НОМЕР_5 - в АТ «СЕНС БАНК»;

- НОМЕР_15 - в АТ «ОЩАДБАНК»

- НОМЕР_7 - в АТ «ОТП БАНК»;

- НОМЕР_16 - в АТ «КБ «ГЛОБУС»;

- НОМЕР_17 - в АТ «А-БАНК»;

- НОМЕР_18 - в АТ «РВС-БАНК».

Встановити заборону розпорядження грошовими коштами в сумі 12 924 394,50 гривень, що знаходяться на вказаних вище банківських рахунках, а також заборону здійснення по таких банківських рахунках видаткових операцій, за винятком операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету або до державних цільових фондів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, а також видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Згідно з частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_4