Справа № 583/5958/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" грудня 2023 р. суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Охтирка заяву судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_3 про самовідвід у кримінальному провадженні № 0000278 від 31.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

установив :

24.11.2023 до Охтирського міськрайонного суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадження № 0000278 від 31.08.2021 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.11.2023 справу передано на розгляд судді ОСОБА_3 .

27.11.2023 суддею ОСОБА_3 подано заяву про самовідвід, вмотивовану тим, що у вказаному кримінальному провадженні, згідно інформації, що міститься у обвинувальному акті, прокурором є її зять ОСОБА_5 .

Учасники справи у судове засідання не з`явилися, про розгляд заяви повідомлені належним чином.

За даних обставин, відповідно до положень ч.4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Вивчивши заяву судді про самовідвід та матеріали клопотання, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 21 КПК кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Тобто неупередженість суду є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя, з метою дотримання якої учасники судового провадження наділені правом заявити відвід, який відповідно до частини 5 статті 80 КПК повинен бути вмотивованим. При цьому, за частиною 4 статті 80 КПК, заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно вимог ч. 1 ст. 80 КПК за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

За приписами ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Зокрема, в пункті 104 рішення ЄСПЛ у справі "Олександр Волков проти України" (заява №21722/11) від 27.05.2013 зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), від 24 лютого 1993 року, Series А № 255, пп. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

Аналогічно в пункті 66 рішення ЄСПЛ у справі "Бочан проти України" (заява №7577/02) від 03.05.2007 зазначено, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є довіра, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В пункті 50 рішення ЄСПЛ в справі "Білуха проти України" (заява №33949/02) від 09.11.2006 зазначено, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Отже, для вирішення питання щодо відводу (самовідводу) судді або складу суду необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника про недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій), що має бути належним чином обґрунтовано.

Вивчивши заяву судді про самовідвід не встановлено наявності підстав, які б свідчили про пряму заборону її участі у розгляді кримінального провадження.

Як вбачається з обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000278 від 31.08.2021 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, прокурор Охтирської окружної прокуратури ОСОБА_5 не затверджував обвинувальний акт, а включений до складу групи прокурорів, які здійснюють повноваження прокурорів у цьому кримінальному провадженні поряд з іншими прокурорами.

Таким чином, з огляду на викладене, виходячи з суб`єктивного критерію оцінки безсторонності, суддя дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про самовідвід слідчої судді.

Керуючись ст.ст.75, 81, 372 КПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Відмовити у задоволенні заяви судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_3 про самовідвід у кримінальному провадженні № 0000278 від 31.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Охтирського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_1