Провадження № 1-кс/761/351/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представників власника майна адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Рос Агро» про скасування арешту майна,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна ТОВ «Рос Агро» звернувся адвокат ОСОБА_3 .

На обґрунтування клопотання заявник зазначив, що 26.12.2022 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва (справа № 761/28937/22) у кримінальному провадженні № 720 220 001 100 000 19 від 07.09.2022 за ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1 КК України накладений арешт, зокрема, на пшеницю 3 класу 2021 року врожаю, загальним обсягом 2 028 050 кг, яка рахується за відправником ТОВ «Рос Агро».

На думку ініціатора клопотання, арешт накладений необґрунтовано, оскільки піддане арешту майно не відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, тобто не може бути доказом у кримінальному провадженні. Отже, підстави для застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження відсутні. Арештоване майно отримане ТОВ «Рос Агро» законним шляхом.

У той же час, клопотання сторони обвинувачення про накладення арешту, на думку заявника, має формальний характер, оскільки не містить даних, які б доводили причетність ТОВ «Рос Агро» до вчинення кримінальних правопорушень за ч. 3 ст. 212 та ст. 205-1 КК України, що свідчить про втрату для сторони обвинувачення актуальності подальшого збереження цього заходу.

Таким чином, піддавши критичній оцінці мотивувальну частину ухвали слідчого судді про накладення арешту, представник власника майна просив скасувати вищевказаний захід забезпечення кримінального провадження.

У судовому засіданні представники власника майна адвокати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 наполягали на скасуванні арешту з підстав, які наведені у клопотанні.

Прокурор та детектив у судове засідання не з`явилися. Детектив Бюро економічної безпеки України ОСОБА_5 надав письмові пояснення, де заперечував проти задоволення клопотання та скасування арешту, просив врахувати, що досудове розслідування триває та ним встановлено, що вказана пшениця, яка рахується за відправником ТОВ «Рос Агро, призначалася для вивезення за межі митної території України з подальшим ухиленням від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) до Державного бюджету України.

Також детектив додав, що 23.09.2023 ухвала слідчого судді від 22.12.2022 була предметом розгляду Київського апеляційного суду, який своїм рішенням відмовив у задоволенні апеляційної скарги представника ТОВ «Рос Агро».

Слідчий суддя, заслухавши представників власників майна, дослідивши надані документи, пояснення детектива, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання з огляду на таке.

Так, порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому КПК порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У силу ст. 131, 132 КПК арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26.12.2022 (справа № 761/28937/22) у кримінальному провадженні № 720 220 001 100 000 19 від 07.09.2022 за ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 205-1 КК накладений арешт, зокрема, на пшеницю 3 класу 2021 року врожаю, загальним обсягом 2 028 050 кг, яка рахується за відправником ТОВ «Рос Агро».

Підставою для прийняття слідчим суддею такого рішення стали встановлені під час досудового розслідування обставини незаконного використання третіми особами реквізитів СГД, що задіяні у злочинній схемі кримінального правопорушення, та проведення накопичень та зберігання сільськогосподарської продукції невідомого походження для її подальшого експорту, без відображення операцій її придбання, перевезення та реалізації у податковій звітності, з метою ухилення від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) використовуючи складський комплекс зернових вантажів, термінали ТОВ «БРУКЛІН-КИЇВ» (), офісні приміщення, адміністративні будівлі та зернові термінали, які знаходяться за адресою: м. Одеса, вул. Гефта Миколи, 3 (3-Б/1). Окрім того, в ході досудового розслідування встановлено, що особи, які організували злочинну схему кримінального правопорушення, здійснюють дії щодо перешкоджання проведення повного, всебічного, об`єктивного досудового розслідування, здійснюють приховання майна шляхом зміни власників.

Органом досудового розслідування у період з 17.11.2022 по 18.11.2022 проведено обшук зернового терміналу та офісних приміщень ТОВ «БРУКЛІН-КИЇВ» за адресою: м. Одеса, вул. Гефта Миколи, 3 (3-Б/1), дозвіл на проведення якого надано ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.11.2022, під час якого виявлено майно, на яке у подальшому накладено арешт.

Таким чином, накладаючи арешт на зазначене майно, слідчий суддя дійшов висновку, що вилучене майно, зокрема, про скасування арешту якого наполягає ТОВ «Рос Агро», відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК, оскільки є достатні підстави вважати, що воно є речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна за умови, що останній доведе, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано.

Вказана процесуальна норма покладає на учасника кримінального провадження, яким ініціюється скасування арешту, обов`язок доведення зазначених обставин.

Отже, саме ця особа має навести необхідне та достатнє обґрунтування своїх доводів, надавши слідчому судді відповідні докази.

У той же час, оцінюючи наведені заявником у клопотанні доводи, слідчий суддя не знаходить їх переконливими, оскільки вони не спростовують висновків слідчого судді.

З наведеного витікає, що залишається актуальним забезпечення схоронності такого майна шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування ним.

Викладене свідчить про обґрунтованість застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що ідентичні доводи заявника були предметом розгляду Київського апеляційного суду, який своїм рішенням від 26.09.2023 відмовив у задоволенні апеляційної скарги представника ТОВ «Рос Агро» та залишив ухвалу слідчого судді від 26.12.2022 без змін.

Слідчий суддя частково погоджується з аргументацією заявника щодо порушення рішенням про накладення арешту права власності ТОВ «Рос Агро».

У той же час, право власності не є абсолютним, статтею 41 Конституції України встановлено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Наведена конституційна норма гарантує, що позбавлення права власності, невід`ємними складовими частинами якого є володіння, користування та розпорядження об`єктом власності, можливе у випадках та у спосіб, які передбачені відповідними правовими нормами.

У цьому випадку обмеження права власності ТОВ «Рос Агро» відбулося на підставі судового рішення, тобто у спосіб, передбачений законом.

На підстави викладеного, керуючись ст. 131, 132, 170, 174 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Рос Агро» у кримінальному провадженні № 720 220 001 100 000 19 від 07.09.2022 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26.12.2022 у справі № 761/28937/22, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1