УХВАЛА

щодо накладення арешту

10.10.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, подане слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0003021 від 02.10.2023 року,-

в с т а н о в и в :

І. Суть клопотання

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся з клопотанням, яке надійшло до суду 06.10.2023 року засобами поштового зв`язку, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене 04.10.2023 р. в ході проведення обшуку в будинку АДРЕСА_1 , а саме на мобільний телефон марки «Nokia» в корпусі білого кольору.

В клопотанні слідчий вказує, що 02.10.2023 р. невідома особа з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю з хуліганських спонукань, нанесла тілесні ушкодження ОСОБА_5 із застосуванням заздалегіть заготовленого предмету для нанесення тілесних ушкоджень, чим спричинила потерпілій закриту черепно-мозкову травму, струс головного мозку, перелом спинки носа, підборіддя.

За даним фактом 02.10.2023 р. внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровано кримінальне провадження №0003021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

04.10.2023 р. в порядку крайньої невідкладності без ухвали слідчого судді був проведений обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого був вилучений мобільний телефон, на який слідчий просить накласти арешт.

Обґрунтовуючи потребу в накладенні арешту на майно, слідчий посилається на необхідність збереження речових доказів, посилається на те, що вилучена річ є матеріальним об`єктом, який може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

ІІ Процедура та позиції сторін

В клопотанні слідчий Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 просить розгляд справи проводити без його участі, клопотання про арешт майна підтримав та просив задоволити.

Неприбуття слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання з огляду на приписи ч. 1 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

ІІІ Кримінально-процесуальне законодавство

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки

Слідчим суддею встановлено, що слідчими СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0003021, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань02.10.2023 р., за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України .

04.10.2023 року в порядку крайньої невідкладності, без ухвали слідчого судді, був проведений обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за результатамиздійснення якого було виявлено та вилучено майно, на яке слідчий просить накласти арешт, яке згідно постанови слідчого від 04.10.2023 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 06.10.2023 р. надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , який відбувся 04.10.2023 р, в ході якого був виявлений і вилучений мобільний телефон марки «Nokia» в корпусі білого кольору.

З огляду на викладене, беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що вилучений мобільний телефон є речовим доказом у кримінальному провадженні, існують достатні підстави вважати, що майно може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому існує потреба в забезпеченні його збереження, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 98, 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено під час проведення 04.10.2023 року обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон марки «Nokia» в корпусі білого кольору, яке належить ОСОБА_6 .

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її складення.

Слідчий суддя ОСОБА_1