Справа №:755/6561/23
Провадження №: 1-кс/755/2338/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" серпня 2023 р. Дніпровський районний суд міста Києва (далі Суд) у складі слідчої судді ОСОБА_1 одноособово розглянувши клопотання старшої слідчої СВ Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_2 про допит потерпілої під час досудового розслідування в судовому засіданні у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 травня 2023 року за № 0001816 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 Кримінального кодексу (далі КК) України, установив :

І. СУТЬ КЛОПОТАННЯ

До слідчого судді цього місцевого надійшло вказане клопотання слідчої, котре погоджене з прокурором у кримінальному провадженні - прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про допит потерпілої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час досудового розслідування в судовому засіданні, в порядку ст. 225 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) України, в наведеному кримінальному провадженні, оскільки, у зв`язку з віковими, інтелектуальними та психоемоційними особливостями, нюансами дитячої пам`яті, а саме схильності до забування, фантазування, емоційність і нестабільність поведінки, що, на думку слідчої та прокурора, унеможливлює її подальший допит у суді та впливає на достовірність, повноту та об`єктивність досудового розслідування.

Допит сторона обвинувачення просить провести за участю законного представника потерпілої, психолога та за необхідності лікаря, однак без участі в такому допиті підозрюваного та його захисника, оскільки за умови присутності кривдника допитувана може соромитися та/або боятися давати правдиві показання (див. мотивувальну частині звернення).

ІІ. КРИМІНАЛЬНЕ ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО

Кримінальний процесуальний кодекс України

Стаття 225. Допит під час досудового розслідування в судовому засіданні

1. У виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я особи, її тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити її допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, стосовно якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такої особи в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду […] в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

У порядку, визначеному цієї статтею, може бути допитаний […] потерпілий […].

Допит особи згідно з положеннями цієї статті може бути також проведений за відсутності сторони захисту, якщо на момент його проведення жодній особі не повідомлено про підозру […].

ІІІ. ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ

Право сторони кримінального провадження звернутись до слідчого судді з клопотанням про проведеннядопиту під час досудового розслідування в судовому засіданні, у порядку ст. 225 КПК України, виникає за наявності випадків, пов`язаних з необхідністю отримання показань під час досудового розслідування та, зокрема, через наявність інших обставин, що можуть унеможливити допит особи в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань.

Згідно ч. 1, 3 ст. 26 КПК сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами.

Розглянувши питання слушності допиту потерпілої, у порядку ст. 225 КПК, лише, з підстав та на умовах про які порушує питання сторона обвинувачення, в силу положень ч. 1, 3 ст. 26 КПК, слідчий суддя зауважує що перед ним постали питання, щодо перевірки самих підстав допиту та умов його вчинення (без участі сторони захисту).

Відповідно слідчий суддя щодо умов участі сторони захисту вважає слушним відмітити, що згідно з ч. 2 ст. 1 КПК кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Право на перехресний допит закріплене у підпункті «d» пункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, положення якої за змістом ч. 2 ст. 1 КПК є нормами кримінального процесуального законодавства України як міжнародного договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Так, згідно підпункту «d» пункту 3 статті 6 Конвенції, кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право, щонайменше, допитувати свідків обвинувачення або вимагати, щоб їх допитали, а також вимагати виклику й допиту свідків захисту на тих самих умовах, що й свідків обвинувачення.

Це ж саме стосується і потерпілої особи.

Згідно з ст. 20 КПК підозрюваний має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості в т.ч. брати особисту участь у кримінальному провадженні, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

Стаття 225 КПК передбачає, що допит здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Відповідно до ст. 352 КПК допит малолітнього свідка і, за розсудом суду, неповнолітнього свідка проводиться в присутності законного представника, педагога чи психолога, а за необхідності - лікаря. Свідку, який не досяг шістнадцятирічного віку, головуючий роз`яснює обов`язок про необхідність давати правдиві показання, не попереджуючи про кримінальну відповідальність за відмову від давання показань і за завідомо неправдиві показання, і не приводить до присяги. До початку допиту законному представнику, педагогу, психологу або лікарю роз`яснюється їхній обов`язок бути присутніми під час допиту, а також право протестувати проти запитань та ставити запитання. Головуючий має право відвести поставлене питання. У випадках, коли це необхідно для об`єктивного з`ясування обставин та/або захисту прав малолітнього чи неповнолітнього свідка, за ухвалою суду він може бути допитаний поза залом судового засідання в іншому приміщенні з використанням відеоконференції (дистанційне судове провадження). Допит малолітнього або неповнолітнього потерпілого проводиться з дотриманням правил, передбачених цією статтею.

Отже, дійсно, ст. 225 КПК передбачає в певних випадках можливість судового допиту особи під час досудового розслідування, і такі показання є допустимими за умови дотримання порядку, передбаченого цим положенням. Найбільш істотними складовими цього порядку є здійснення допиту перед суддею в судовому засіданні, участь сторін та дотримання правил допиту, передбачених для судового розгляду (п. 37 постанови ВС від 19 листопада 2019року в справі № 750/5745/15-к).

Однак, ані ст. 225, ані ст. 352 КПК не передбачають того, що при допиті потерпілого права сторони захисту ігноруються взагалі. Інше питання, - це спосіб участі сторони захисту, для прикладу, модель «Барнахус» та/або «зелена кімната», але це питання (спосіб участі) не постало перед судом в цій справі, оскільки в порядку ч. 1, 3 ст. 26 КПК сторона обвинувачення винесла на розгляд питання вчинення дії у порядку ст. 225 КПК без участі кривдника та відповідно саме у межах цих вимог розглянуто дане клопотання.

Посилання заявників на потребу допиту потерпілої у відсутність сторони захисту з посиланням на позицію ВС у справі № 332/2216/17, не спростовує цих висновків слідчого судді, оскільки абз. 3 ч. 1 ст. 225 КПК встановлює єдиний випадок, коли захист не приймає участі в такій дії, - це коли жодній особі не повідомлено про підозру. В цій справі наявний підозрюваний та у нього є захисник. Ба більше, на відсутність порушень у справі № 332/2216/17 ВС вказав з урахуванням того фактору, що було «вжито максимальних заходів для встановлення необхідності забезпечення явки малолітньої потерпілої до суду», тобто ККС імперативно не констатувався факт того, як проте вказується у цьому клопотанні, що допит у порядку ст. 225 КПК без участі сторони захисту можливий у всіх випадках коли йдеться про допит малолітньої потерпілої.

З огляду на зазначене, на переконання слідчого судді, проведення допиту потерпілої за умов запропонованих заявниками, а саме без сторони захисту, не є тим заходом котрий надасть змогу уникнути допиту потерпілої надалі в суді, позаяк йтиметься про порушення права на захист та перед судом у будь-якому випадку постане потреба допиту особи у ході розгляду кримінального провадження, на що і вказує власне ч. 4 ст. 225 КПК.

Наведені узгоджуються з вимогами закону щодо права на справедливий судовий розгляд, змагальності сторін, безпосередності дослідження доказів, їх допустимості. Дотримання цих правил вимагає, зокрема, забезпечення права на захист. Порушення цих положень є порушенням права особи на справедливий суд у розумінні статті 6 КЗПЛ, а відтак і істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Згідно п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя вважає, що за умови проведення допиту на умовах вказаних в клопотанні матиме місце порушення прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні - сторони захисту, в т.ч. буде порушенням вимоги частини 1 та пункту «d» частини 3 статті 6 КЗПЛ, у зв`язку з чим слід констатувати, що клопотання слідчого є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Також враховуючи ці обставини слідчий суддя не вбачає підстав для оцінки у провадженні дійсності обставин визначених ст. 225 КПК у відношенні потерпілої, позаяк незалежно від відповіді на нього наслідок розгляду цього клопотання буде незмінним в силу заявлених стороною обвинувачення вимог. Водночас, така відмова не є перешкодою для звернення з тотожним клопотанням до слідчого судді у порядку ст. 225 КПК, однак з урахуванням вказаного в цьому судовому рішенні щодо потреб забезпечення балансу, як у дотриманні прав сторони захисту, так і способу допиту дитини, який би унеможливив травмування її психіки.

З цих підстав та керуючись ст. 225, 369 - 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, Суд постановив :

відмовити у задоволенні клопотання старшої слідчої СВ Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_2 про допит потерпілої під час досудового розслідування в судовому засіданні у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 травня 2023 року за № 0001816 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 Кримінального кодексу України.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді, та є обов`язковою до виконання на всій території України.

Слідча суддя ОСОБА_5