Справа № 754/9281/23
У Х В А Л А

Іменем України

11 липня 2023 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі Деснянського районного суду м. Києва в режимі відео конференції клопотання слідчого СВ ВП № 2 Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001201 від 14.06.2022,

за участю:

прокурора - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника - адвоката ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

11 липня 2023 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання слідчого погоджене із прокурором щодо продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст.307 КК України. Вказане клопотання слідчий мотивує тим, що 13.06.2023 року підозрюваним та захисникам повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до відповідних матеріалів кримінального провадження в порядку ст.290 КПК України, незважаючи на надання доступу підозрюваному та його захисникам на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, значна кількість підозрюваних та їх захисників, якім також надано повний доступ до матеріалів та які, реалізують своє право на ознайомлення одночасно, об`єктивні обмеження, викликані введенням воєнного стану, повітряними тривогами, плановими та екстреними відключеннями електроенергії, зумовлюють неможливість завершення досудового розслідування у строк, на якій ОСОБА_5 продовжено дію запобіжного заходу (тобто до 14.07.2023). Оскільки у відповідному кримінальному провадженні, про підозру повідомлено групі осіб, до числі якої входить ОСОБА_5 , які за попередньою змовою між собою вчинили незаконне придбання, зберігання, пересиланні особливо небезпечних психотропних речовин в особливо великих розмірах з метою збуту, та незаконний збут особливо небезпечних психотропних речовин у великих та особливо великих розмірах, повторно, обвинувальний акт за даним кримінальним провадження буде складаний єдиний, включаючи в себе формулювання підозр та обвинувачення всім підозрюваним, що у свою чергу ставить слідчого та інших учасників провадження у процесуальну залежність від всіх без виключення підозрюваних та їх захисників, що реалізують своє право на ознайомлення з матеріалами провадження. За таких обставин стороні обвинувачення необхідний об`єктивний час для закінчення ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, складання обвинувального акту та скерування його до суду. З урахуванням того, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі до 12 років з конфіскацією майна, наявні ризики, передбачені п.1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, які існували на момент застосування до підозрюваного запобіжного заходу та наразі не зменшилися.

В судовому засіданні прокурор підтримуючи клопотання, просив його задовольнити, мотивуючи його обґрунтування змісту викладеному у клопотанні, просив продовжити строк тримання підозрюваному ОСОБА_5 під вартою строком на 30 діб, оскільки запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного неможливо. У задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 щодо зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, просив відмовити.

Захисник ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання, та подав клопотання про повернення клопотання про продовження строку тримання під вартою, мотивуючи порушенням вимог ст.199 ч.1,3 КПК України, а саме подання клопотання менш чим за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 та змінити останньому запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків, на які посилався прокурор та слідчий у клопотанні, вказуючи, що тяжкість обвинувачення не може бути самостійною підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначав, що ОСОБА_5 має рідного брата, який орендує житло у місті Києві та має роботу, а тому не проти, щоб ОСОБА_5 перебував за його місцем проживання та буде його утримувати. Окрім того, ОСОБА_5 раніше не судимий і не притягався до кримінальної відповідальності, не є ВПО, оскільки до війни проживав та зареєстрований у м. Добропілля, що є територією підконтрольної України, там проживає його мати. Просив суд звернути увагу, що однією з підстав продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було пов`язано з необхідністю надання часу стороні захисту та підозрюваному для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, на даний час сторону захисту ознайомили тільки з одним томом матеріалів кримінального провадження, інші для ознайомлення не надали. З якою кількістю томів ознайомлений його підзахисний йому не відомо, оскільки той знайомиться окремо. Просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого про продовження ОСОБА_5 строку тримання під вартою терміном на 30 діб та змінити підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, повністю підтримав позицію свого захисника.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено з наданих стороною обвинувачення матеріалів, слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001201 від 14.06.2022, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст.307 КК України.

13.06.2023 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст.307 КК України, у незаконному придбанні, зберіганні особливо небезпечних психотропних речовин в особливо великих розмірах, за попередньою змовою групою осіб, з метою збуту та збуті, також у незаконному придбанні, зберіганні особливо небезпечних наркотичних засобів, психотропних речовин та особливо небезпечних психотропних речовин у великих та особливо великих розмірах, повторно, за попередньою змовою групою осіб, з метою збуту та у незаконному придбанні, зберіганні, пересиланні з метою збуту, вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, а також незаконному збуті особливо небезпечних психотропних речовин, особливо небезпечних наркотичних засобів та психотропних речовин у великих розмірах, повторно за попередньою змовою групою осіб.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 17.12.2022 підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який було неодноразово продовжено та строк його дії спливає 14.07.2023 року.

13.06.2023 підозрюваним та їх захисникам повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до відповідних матеріалів провадження в порядку ст. 290 КПК України.

Захисник ОСОБА_6 подав письмове клопотання про повернення клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , оскільки воно подане з пропущенням строку, визначеного ст. 199 КПК України і слідчий не порушував перед судом питання щодо його поновлення. До того ж, ризики, які вказані слідчим у клопотанні належним чином не підтверджені і не доведені у судовому засіданні.

Згідно з ч. 1 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше, ніж за 5 днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Під час розгляду клопотання було встановлено, що воно складено 10.07.2023 року і в той же день вручено підозрюваному і стороні захисту, до суду із клопотанням слідчий звернувся 11.07.2023 року.

Слідчий суддя зазначає, що оскільки законодавством не визначено наслідків подання клопотання про продовження строку тримання під вартою пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, клопотання має бути розглянуто та вирішено по суті.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування (частина 2 статті 199 КПК України).

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Отже, клопотання про продовження строку тримання під вартою має бути розглянуто до закінчення строку дії попередньої ухвали з цього питання, у даному випадку до 14.07.2023 року. Розгляд цього клопотання здійснюється з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, тобто за процедурою, визначеною статтею 193 КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони захисту про повернення клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 слідчому/прокурору, задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищувати, сховати або спотворювати будь-яку з речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вимогами частини першої статті 194 КПК України визначено підстави для застосування запобіжного заходу, до яких належить: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий або прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам або ризику, зазначеним у клопотанні.

Положеннями ч. 3 ст. 197 КПК України передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В ході розгляду зазначеного клопотання, слідчий суддя не вирішуючи наперед питання про доведеність вини, приходить до висновку, що причетність підозрюваного до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст.307 КК України достатньою мірою доводиться доказами, отриманими за результатами проведених процесуальних і слідчих дій, сукупність яких на даному етапі кримінального провадження, надають можливість переконатись в обґрунтованості підозри до такого ступеня, за якого об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором та слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя погоджується з доводами, викладеними у наданому клопотанні, щодо існування обставин, які свідчать про те, що ризики, які були підставою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в послідуючим продовження вказаного запобіжного заходу, на теперішній час повністю не відпали і не зменшилися.

Так, слідчий суддя вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваного, оскільки останній підозрюється у вчиненні, в тому числі особливо тяжкого злочину за який передбачено покарання на строк до дванадцяти років позбавлення волі з конфіскацією майна, і розуміючи наслідки завершення досудового слідства, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду. Окрім того, слідчий суддя враховує і те, що ОСОБА_5 не має постійного місця проживання у місті Києві, куди переїхав з міста Добропілля Донецької області, яке знаходиться поруч з лінією розмежування з тимчасово непідконтрольною територією Україні. Посилання сторони захисту на можливість проживання підозрюваного за місцем оренди житла його братом та його утримання останнім, не є доречним, оскільки брат підозрюваного слідчим суддею під час розгляду клопотання, допитаний не був і своє бажання з цього приводу не висловлював. Вказані обставини у сукупності свідчать про відсутність стійких соціальних зв`язків у підозрюваного ОСОБА_5 за місцем проведення досудового розслідування.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого впливу на свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Окрім того, підозрюваному відомі анкетні данні та місце проживання свідків та інших підозрюваних, що свідчить про можливість з боку підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності, впливу на свідків та інших підозрюваних з метою зміни показань.

За таких обставин ризик впливу на свідків та інших підозрюваних існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та інших підозрюваних, та дослідження їх судом.

Дійшовши висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому відносно підозрюваного може бути продовжений запобіжний захід.

З урахуванням практики ЄСПЛ тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту, і суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Вирішуючи питання про доцільність продовження запобіжного заходу суд враховує те, що досудове слідство у строки тримання під вартою підозрюваного завершити неможливо, так як ознайомлення з матеріалами справи значної кількості підозрюваних та їх захисників потребує тривалого часу, а також суд враховує вид та ступінь встановлених ризиків, тяжкість злочину, обстановку в якій вчинено злочин, а саме, воєнний стан, який продовжується і у якому уникнути слідства легше ніж під час миру, а тому суд вважає, що недостатньо застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою відносно підозрюваного.

Вирішуючи питання про строк, на який має бути продовжено запобіжний захід, слідчий суддя виходить з наступного.

Відповідно до вимог ч.ч.1,3 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною п`ятою статті 219 КПК України передбачено, що строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки досудового розслідування, передбачені ст.219 КПК України. Згідно ч.3 ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити, в тому числі виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Під час розгляду прокурор обґрунтовуючи клопотання про продовження ОСОБА_5 строку тримання під вартою посилався на надання стороні захисту часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в порядку ст.290 КПК України, однак значна кількість підозрюваних та їх захисників, якім також надано повний доступ до матеріалів та які, реалізують своє право на ознайомлення одночасно, об`єктивні причини (велика кількість томів та дисків), надання часу стороні обвинувачення для складання обвинувального акту та направлення його до суду, зумовлюють неможливість завершення досудового розслідування у строк, на якій ОСОБА_5 продовжено дію запобіжного заходу (тобто до 14.07.2023). З урахуванням позицій сторони обвинувачення та сторони захисту, слідчий суддя вважає за можливо продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 на 30 діб.

Слідчий суддя не може врахувати як беззаперечні доводи сторони захисту обставини, на які посилався захисник під час розгляду клопотання слідчого та обґрунтовуючи клопотання про зміну запобіжного заходу ОСОБА_5 на цілодобовий домашній арешт, оскільки ці обставини не зменшують ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, як то переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, а тому у задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про зміну підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. ст.ст. 183, 197, 199, 201, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001201, задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст.307 КК України, строк тримання під вартою на 30 діб, тобто до 09 серпня 2023 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала діє до 09 серпня 2023 року включно.

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 щодо зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1