Справа № 646/2303/23
№ провадження 1-кс/646/757/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.06.2023 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви від 20.05.2023,

в с т а н о в и в :

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 , в якій зазначив, що 20.05.2023 він звернувся до посадових осіб Харківської обласної прокуратури із заявою про вчинення, на думку заявника, кримінального правопорушення ОСОБА_4 , відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 383 КК України. Однак, заява від 20.05.2023 у порушення ст. 214 КПК України не внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань. У зв`язку з чим просить зобов`язати посадових осіб Харківської обласної прокуратури внести відомості про вчинення даного злочину за її заявою до ЄРДР та розпочати досудове слідство за ч. 2 ст. 383 КК України.

У судовому засідання заявник скаргу підтримав у повному обсязі та просив її задовольнити з викладених у ній підстав.

У судове засідання прокурор не прибув, звернувся із заявою про розгляд скарги без його участі, також просив у задоволенні скарги відмовити.

Неявка прокурора не перешкоджає, відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляду скарги у його відсутності.

Заслухавши пояснення ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є кримінальним правопорушенням та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторона, кваліфікуючі ознаки та інше.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення кримінального правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення, що підтверджують реальність конкретної події такого (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, - вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Аналіз положень статей 214, 303 КПК України свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Виходячи з вимог ст.1 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положення ст.214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому відомості, які вказують на ознаки складу злочину, кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування чи прокуратури, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 №139). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчий, дізнавач та прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України, є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

ЄСПЛ в своїх рішеннях зазначає, що право на справедливий судовий розгляд (стаття 6 Конвенції), одним з аспектів якого є право доступу до суду (див. Golder v. the United Kingdom, рішення від 21 лютого 1975 року, параграф 36; Перетяка та Шереметьєв проти України, рішення від 20 червня 2011 року, параграф 33), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Тим не менше, право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями (див.the Guerin v.France, рішення від 29 липня 1998 року, параграф 37).

З матеріалів скарги вбачається, що ОСОБА_3 звернувся до Харківської обласної прокуратури, із заявою про вчинення дій, що містять ознаки злочину, передбаченого ч. 2 ст. 383 Кримінального Кодексу України ОСОБА_4 . В заяві повідомлялось про те, що ОСОБА_4 здійснила завідомо неправдиве повідомлення Верховному суду у складі колегії суддів другої судової палати Касаційного цивільного суду у своєму відзиві від 10.12.2020 року.

Слідчим суддею встановлено, що до Дергачівської окружної прокуратури 31.05.2023 з Харківської обласної прокуратури надійшла заява ОСОБА_3 від 20.05.2023 щодо вирішення питання про внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч. 2 ст. 383 КК України.

За результатами розгляду 31.05.2023 вказану заяву від 20.05.2023 направлено до відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області для вирішення питання про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань ч. 2 ст. 383 КК України, організації розгляду та прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства як до органу досудового розслідування кримінальних проваджень.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 була надана відповідь за підписом заступника начальника СВ ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, в якій проінформовано, що заяву від 20.05.2023 розглянуто та вивчено, а також те, що аналізом вже наявних кримінальних проваджень за заявами ОСОБА_3 та проведеними у них слідчих дій вже висвітлювалися події та обставини викладені в заяві. Зазначену заяву від 20.05.2023 долучено до матеріалів кримінального провадження №0000125 від 16.05.2023.

Слідчий суддя також звертає увагу на ту обставину, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого кримінального правопорушення є його суспільна небезпечність. Злочин (як і кримінальний проступок) серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Оскільки злочинність таких дій не підтверджується достатніми об`єктивними даними, тому зазначене не може бути підставою для ініціювання кримінального провадження та проведення досудового розслідування, що в свою чергу, унеможливлює автоматичне внесення відомостей до ЄРДР за кваліфікацією дій, про що просить ОСОБА_3 , а також заяву від 20.05.2023 було розглянуто та долучено до матеріалів кримінального провадження, а тому слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні скарги.

Керуючись ст.ст. 303-307 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви від 20.05.2023 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1