справа № 631/984/23
провадження № 1-кс/631/10/23
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 липня 2023 року селище міського типу Нова Водолага
У судове засідання скаржник - адвокат ОСОБА_3 не прибув, про причини свого неприбуття не повідомив, доказів його поважності не надав, хоча про дату, час та місце судового розгляду скарги був повідомлений своєчасно та належним чином шляхом здійснення судового виклику, однак у порядку, передбаченому частиною 2 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України, надав заяву, зареєстровану за вхідним № ЕП-1433/23-вх від 28.07.2023 року, про залишення скарги без розгляду.
Уповноважений представник Нововодолазького відділу Харківської окружної прокуратури Харківської області до слідчого судді також не з`явився, про причини свого неприбуття не повідомив, доказів його поважності не надав, хоча про дату, час та місце судового розгляду скарги був повідомлений своєчасно та належним чином шляхом здійснення судового виклику, однак у порядку, передбаченому частиною 2 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України, прокурор ОСОБА_6 надав клопотання, зареєстроване за вхідним № 4010/23-вх від 28.07.2023 року, в якому просив у задоволенні скарги відмовити внаслідок скасування ним постанови про закриття провадження, яке є предметом скарги.
Оскільки відповідно до приписів частини 3 статті 306 Кримінального процесуального кодексу України, розгляд скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника або представника, а відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора, бездіяльність якого оскаржується, не є перешкодою такому розгляду, слідчий суддя розглянув справу без осіб, що не з`явились.
Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області.
За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.
Окрім того, Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави.
Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо.
При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів.
Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом.
Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Валківський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав, а тому скарга адвоката перебувала на розгляді слідчого судді належного суду.
Кримінальний процесуальний кодекс України у пункті 18 частини 1 статті 3 визначає, що до повноважень слідчого судді як судді суду першої інстанції належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
В силу приписів статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учиненої 04.11.1950 року в Римі та ратифікованій Україною 17.07.1997 року відповідним Законом № 475/97-ВР, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Як визначає Конституція України, прийнята 28.06.1996 року, в своїй статті 19, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Отже предметом судового контролю, яке здійснює слідчий суддя, є, зокрема, рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування.
Порядок оскарження бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачений параграфом 1 глави 26 Кримінального процесуального кодексу України.
Частина 1 статті 303 цієї глави надає перелік бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, що підлягає оскарженню під час досудового провадження, із зазначенням того, хто це може зробити. Цей перелік є вичерпним.
В силу пункту 1 частини 1 статті 303 Кримінального процесуального кодексу України заявник на досудовому провадженні може оскаржити бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.
Тобто процесуальний закон вимагає наявності зв`язку між зверненням заявника до слідчого судді й розгляду його скарги у судовому засіданні відповідно до порядку, визначеному Кримінальним процесуальним законодавством України.
Аналізуючи норму процесуального закону щодо порядку розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування, тобто статті 306 - 307 Кримінального процесуального кодексу України, вбачається, що скарга розглядається за обов`язковою участю особи, яка подала скаргу, чи її захисника або представника й за результатами її розгляду постановляється ухвала, яка може бути про:
1)скасування рішення слідчого чи прокурора;
2)зобов`язання припинити дію;
3)зобов`язання вчинити певну дію;
4)відмову у задоволенні скарги.
Отже, кримінальне процесуальне кодифіковане законодавство України не передбачає прямої вказівки на те, що слід робити слідчому судді у разі надходження заяви скаржника чи його адвоката або представника про залишення скарги без розгляду.
Однак, виходячи з засад диспозитивності, визначених у частині 1 статті 26 Кримінального процесуального кодексу України, сторони кримінального провадження, є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим кодексом.
Тобто, якщо скаржник втратив інтерес до предмета оскарження, доцільно залишати скаргу без розгляду, що надає право заявникові повторно звернутися з нею до слідчого судді у разі наявності такої необхідності.
Приходячи до цього, слідчий суддя враховує аналогічні за своїм змістом роз`яснення, надані Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ з метою сприяння забезпеченню правильного застосування слідчими суддями процесуального законодавства при ухваленні судових рішень з розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, що є визначальним з огляду на дотримання законних прав та інтересів людини і громадянина.
Отже, у контексті вирішення питання про дії суду в разі звернення скаржника із заявою про залишення скарги без розгляду, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» вважає за доцільне у таких випадках її задовольняти та залишати відповідну скаргу без розгляду.
На підставі викладеного, керуючись статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, ратифікованої Україною 17.07.1997 року Законом № 475/97-ВР, статтею 19 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року, частиною 1 статті 2, Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», статтею 17 і пунктом 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями); Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року, а також пунктом 18 частини 1 статті 3, частиною 1 статті 26, частиною 1 статті 45, частинами 1 і 4 статті 58, частиною 2 статті 110, статтями 134 138, 303 307, частиною 3 статті 309, статтями 318, 319, 321, 322, 328 - 330, 342 - 347, 350, 358, 363 - 364, 366, 369 - 372, 376, частиною 3 статті 392, статтями 532 та 533 Кримінального процесуального кодексу України № 4651-VІ від 13.04.2012 року (із змінами та доповненнями), -
Копію цього судового рішення не пізніше наступного дня після його ухвалення надіслати учасникам судового провадження, які не були присутні в судовому засіданні при його проголошенні.
Роз`яснити учасникам судового провадження, що вони мають право отримати в суді копію ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала, яка набрала законної сили, є обов`язковою для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Ухвалу постановлено, виготовлено шляхом комп`ютерного набору та підписано слідчим суддею в нарадчій кімнаті в одному примірнику

Слідчий суддя ОСОБА_1