Справа № 932/2719/23
провадження № 1-кс/932/1824/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 травня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу обраного відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, українця, громадянина України, із неповною середньою освітою, не працюючого, не одруженого, утриманців не маючого, раніше судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 307 КК України,

в с т а н о в и в :

Захисник ОСОБА_5 звернувся до суду із вказаним клопотанням в якому просить запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_4 змінити в частині розміру застави - від двадцяти до сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з покладенням обов`язків відповідно до статті 194 КПК України.

В обґрунтування клопотання захисник зазначив, що відносно ОСОБА_4 відповідно до ухвали слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 квітня 2023 року обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб із визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214720 грн, який слід зменшити з огляду на наступне.

Так, слідчий суддя при вирішенні вказаного питання лише перерахував ризики, однак не вказав обставин, чому вони не зменшились та не вказав про нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою. Наявність спроб, яким слід запобігти має бути підтверджене доказами. Припущення прокурора про їх наявність, якщо вони не ґрунтуються на доказах, визначених у статті 84 КПК України, не може вважатися належною метою обрання запобіжного заходу у розумінні частини першої статті 177 КПК, оскільки по суті є припущенням.

Підставою для зміни запобіжного заходу є зокрема наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 , ВІЛ-ІНФЕКЦІЯ 4 КЛ.СТ. ЛЕГЕНЕВА ТУБЕРКУЛЬОЗ (2018) IMYHОСУПРЕСІЯ, майновому стані підозрюваного та скрутне матеріальне становище у його сім`ї, з огляду на що є підстави зменшити розмір застави у відповідності до пункту 3 частини п`ятої статті 182 КПК України (від двадцяти до сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб).

На судовому засіданні захисник ОСОБА_5 клопотання підтримав, просив його задовольнити, додатково пояснивши, що визначення розміру застави в сумі 214720 грн є необґрунтованим, а отже його слід зменшити.

На судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 просив задовольнити клопотання та зменшити розмір застави з огляду на стан його здоров`я. Таким чином він хоче вийти. На судовому засіданні в якому вирішувалось питання про обрання запобіжного заходу він про свої хвороби не говорив слідчому судді, проте говорив про це захиснику.

На судовому засіданні прокурор просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки наведені в ньому вимоги не обґрунтовані та не свідчать про існування або виникнення обставин, які можуть бути підставою для зміни раніше обраного запобіжного заходу.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, слідчий суддя встановив наступне.

Метою застосування запобіжного заходу (частина перша статті 177 КПК України) є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності вищевказаних ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі визначені у частині першій статті 178 КПК України.

Згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 КПК України .

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно з частиною третьою статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, що наведені вище. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина четверта статті 182 КПК України).

Згідно з частиною п`ятою статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частин першої та другої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до частини першої статті 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до частини третьої статті 201 КПК України до клопотання мають бути додані: 1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання; 3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Відповідно до частини п`ятої статті 201 КПК України слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

В силу вимог частини п`ятої статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Зі системного аналізу вказаних норм кримінального процесуального закону, вбачається, що слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність обставин, які існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я підозрюваного, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення. Однак існування таких обставин повинно бути обґрунтовано належними доказами.

Зміна запобіжного заходу передбачає також можливість зміни альтернативного запобіжного заходу обраного при обранні основного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Виходячи з усталеної практики, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання підозрюваного під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа.

Слідчий суддя встановив, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого частиною першою статті 307 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000123 від 13 січня 2023 року, що вбачається з ухвали слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 квітня 2023 року № 932/2719/23 (провадження № 1-кс/932/1376/23).

Також, із вказаної ухвали вбачається, що ОСОБА_4 підозрюється в тому, що він близько 16:45 год. знаходячись за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 з метою отримання прибутку та покращення свого матеріального становища, збув особі, до якої застосовано заходи безпеки у вигляді зміни анкетних даних відповідно до Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за грошові кошти у сумі 500 гривень один сліп-пакет, в якому знаходився сліп - пакет із порошкоподібною речовиною білого кольору та який 05 квітня 2023 року близько о 16:55 год. було вилучено у ОСОБА_6 поблизу буд. 194 по вул. Берегова у м. Дніпро.

Слідчим суддею при обранні запобіжного заходу було встановлено наявність ризиків передбачених пунктами 1, 3, 5 статті 177 КПК України виходячи з того, що: підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, і усвідомлюючи наявність вагомість доказів вчинення даного злочину, невідворотність покарання, може вчиняти спроби переховування від органів досудового розслідування та суду; може впливати на свідків, які надали важливі показання, з метою зміни цих показань; підозрюваний ніде не працює, немає офіційного джерела доходу, є наркозалежним, тому може вчинити новий злочин, пов`язаний із незаконним обігом наркотичних засобів та психотропних речовин. Також, слідчим суддею враховано особу підозрюваного, тяжкість покарання за вчинений злочин, відсутність у нього будь-яких соціальних зв`язків.

При визначенні застави в розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб слідчий суддя зазначив, що підозрюваний тривалий час здійснював збут психотропних речовин, а отже отримував незаконний прибуток. Тому майновий стан підозрюваного оцінювався з урахуванням можливого прибутку від збуту психотропних речовин, і з цього виходить, що розмір застави доцільно визначити у максимальному розмірі як для тяжкого злочину.

Із вищенаведеного вбачається, що слідчим суддею при обранні альтернативного запобіжного заходу було вирішено, що саме максимальний розмір застави здатен запобігти встановленим ризикам та є виправданим для особи підозрюваного.

Захисник в обґрунтування клопотання наводить низку доводів (щодо обґрунтованості ризиків), які за своєю суттю фактично свідчать про його незгоду з ухвалою слідчого судді, а їх вирішення є прерогативою апеляційного суду, до якого ані захисник, ані підозрюваний не зверталися із відповідною скаргою. З огляду на це, відповідні доводи захисника не можуть бути взяті до уваги при вирішенні даного питання, оскільки їх вирішення виходить за межі повноважень слідчого судді.

В даній справі захисник не заявляє про те, що встановлені слідчим суддею ризики зникли або зменшилися.

Іншою підставою на яку посилається захисник і яка може бути предметом оцінки в даній справі це стан здоров`я підозрюваного, відповідно до якого у нього виявлено віл-інфекцію 4 кл.ст. Легеневий туберкульоз (2018). Імуносупресія, що підтверджується довідкою Комунального підприємства «Міська клінічна лікарня № 21 імені професора С.Г.Попкової» Дніпропетровської міської ради від 20 квітня 2023 року № 1393/23. З даної довідки також вбачається, що він перебував на Д-обліку з 12 листопада 2018 року по 28 жовтня 2019 року та з 24 березня 2022 року по 12 квітня 2023 року. З 12 квітня 2023 року перебуває на Д-обліку в АПВ у Дніпровській багатопрофільній лікарні № 4 (Дніпровська установа виконання покарань № 4 ДКВСУ). Отримує АРТ з 15 листопада 2018 року.

Слідчий суддя приймає до уваги, що стан здоров`я може бути врахований при вирішенні даного питання, проте із відповідних обставин необхідно встановити, яким чином це впливає не необхідність зміни (пом`якшення) раніше обраного запобіжного заходу.

З матеріалів справи вбачається, що підозрюваний вже тривалий час хворіє на вказані хвороби, на даний час йому надається допомога в установі виконання покарань, а при вирішенні питання про обрання щодо нього запобіжного заходу він та його захисник не повідомили про це слідчому судді, відповідних документів не надавали.

Захисник не вказує про те, що стан здоров`я підозрюваного погіршився, у зв`язку з чим деякі ризики зменшилися або існує потреба в лікуванні в спеціалізовані установі та воно може бути забезпечено тощо.

Також захисник вказує про скрутне матеріальне становище підозрюваного та його сім`ї, при цьому не зазначає членів його сім`ї, при тому, що за матеріалами справи підозрюваний не одружений, малолітніх дітей не має, зловживає наркотичними речовинами. Не конкретизує, які саме обставини щодо скрутного матеріального стану підозрюваного не були відомі на момент вирішення питання про обрання запобіжного заходу або які виникли після вирішення вказаного питання, в тій мірі яка б свідчила про необхідність зменшення розміру застави, при тому, що при обранні запобіжного заходу, знов ж таки, сторона захисту не посилалася на вказану обставину та взагалі не висловила позицію щодо необґрунтованості заявленого прокурором розміру застави.

Отже, слідчий суддя констатує, що захисник не навів обставин та не надав доказів, що їх підтверджують, чим не дотримано вимоги пункту 1 частини третьої статті 201 КПК України, щодо підстав для зменшення розміру застави. Вказані захисником хвороби підозрюваного, щодо яких надано відповідну довідку, на переконання слідчого суді не є тією обставино, яка не була відома жодній зі сторін кримінального провадження та не є новою обставиною, що виникла пізніше, яка свідчить про можливість зменшення розміру застави в тому розмірі, який визначив слідчий суддя, оскільки обставини, які існували на момент розгляду відповідного клопотання жодним чином не змінилися. Крім того, доводи про скрутне матеріальне становище також не підтверджені належним чином.

Таким чином, враховуючи викладене, зважаючи на не доведення захисником обставин, які можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу, зокрема зменшення розміру застави, а також приймаючи до уваги обставини, які були враховані слідчим суддею при обранні щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя дійшов висновку про необґрунтованість клопотання, а отже у його задоволенні слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу обраного відносно ОСОБА_4 - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя __________________ ОСОБА_1