Справа № 482/1019/23
Номер провадження 1-кс/482/188/2023
УХВАЛА

Іменем України

09 травня 2023 року місто Нова Одеса

Слідчий суддя Новоодеського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Нова Одеса Миколаївської області клопотання прокурора Миколаївської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000015 від 03.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.249 КК України про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Новоодеського районного суду Миколаївської області на розгляд слідчого судді надійшло клопотання прокурора Миколаївської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000015 від 03.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.249 КК України про арешт майна, вилученого на підставі ухвали слідчого судді Новоодеського районного суду Миколаївської області від 06.04.2023 в Управлінні державного агентства меліорації та рибного господарства Миколаївській області, а саме на:

- риболовчу ліскову сітку розмірами: довжина 19 м., висота 1,2 м., вічко 30 мм., яку було поміщено в первинне упакування з біркою під назвою «пакет №1», пошито та опечатано печаткою для пакетів ВП №6 МРУП ГУНП в Миколаївській області, яка належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

На обґрунтування клопотання вказано, що в секторі дізнання ВП №6 МРУП ГУНП Миколаївській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000015 від 03.02.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.02.2023 близько 20:00 год. гр. ОСОБА_4 , перебуваючи на річці Південний Буг, біля підводного каналу насосної станції в м .Нова Одеса, Миколаївського району, Миколаївської області, проводив лов риби за допомогою промислового знаряддя лову - сіткою лісковою в кількості 1 одиниця без дозволу на промисел, виловив 83 особини "тарань", 1 особина «молодь судака», 22 особини «молодь ляща», чим заподіяв шкоду рибному господарству України.

02.05.2023 року протоколом тимчасового доступу до документів, на підставі ухвали Новоодеського районного суду Миколаївської області від 06.04.2023 року в Управлінні державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області було вилучено одну ліскову риболовчу сітку.

02.05.2023 року протоколом огляду предмета було оглянуто риболовчу ліскову сітку розмірами: довжина 19 м., висота 1,2 м., вічко 30 мм., яку було поміщено в первинне упакування з біркою під назвою «пакет №1», пошито та опечатано печаткою для пакетів ВП №6 МРУП ГУНП в Миколаївській області, яка належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході досудового розслідування було відібрано пояснення у ОСОБА_4 , який пояснив, що 02.02.2023 року близько о 19:00 години він пішов до підводного каналу насосної станції в м. Нова Одеса, Миколаївського району, Миколаївської області щоб подивитися до річки. Недійшовши до річки Південний Буг він повернувся та почав йти додому. В цей час з кущів вийшов чоловік, який представився інспектором рибоохоронного патруля і повідомив йому, що він ніби то здійснює незаконний вилов водних біоресурсів за допомогою ліскової сітки. Після чого він комусь зателефонував та в подальшому до них приїхав його колега на автомобілі та останнього попросили підійти до авто на, що він погодився. Через деякий час до них прийшов ще один інспектор рибоохоронного патруля, який приніс із собою мішок з сіткою та рибою, де він її взяв йому не відомо. В подальшому працівники рибоохоронного патруля викликали працівників поліції та почали складати адміністративні матеріали.

Відомості за даним фактом 03.02.2023 внесені до ЄРДР за № 0000015.

Виявлені речі відповідають критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст.167 КПК України, так як є речовими доказами у кримінальному провадженні та є засобами вчинення кримінального правопорушення.

Посилаючись на вищевикладене, прокурор просить слідчого суддю накласти арешт на вказане майно з метою його збереження, запобігання його втраті або пошкодженню, що може позбавити можливості використати його, як доказ у кримінальному провадженні, перешкодити швидкому, повному та неупередженому розслідуванню, необхідністю проведення відповідних експертиз.

В судове засідання особи не з`явилися. Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши доводи клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, матеріалами клопотання підтверджується наявність підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 249 КК України.

Відомості за даним фактом внесені до ЄРДР №0000015 від 03.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

02.05.2023 року протоколом тимчасового доступу до документів, на підставі ухвали Новоодеського районного суду Миколаївської області від 06.04.2023 року в Управлінні державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області було вилучено одну ліскову риболовчу сітку.

02.05.2023 року протоколом огляду предмета було оглянуто риболовчу ліскову сітку розмірами: довжина 19 м., висота 1,2 м., вічко 30 мм., яку було поміщено в первинне упакування з біркою під назвою «пакет №1», пошито та опечатано печаткою для пакетів ВП №6 МРУП ГУНП в Миколаївській області, яка належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Вилучені 02.05.2023 вище зазначені речівідповідають критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст.167 КПК України, є речовими доказами у кримінальному провадженні та є засобами вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з вимогами ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, дізнавача, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання. Перевіривши надані матеріали клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя дійшов наступного. Подане прокурором клопотання відповідає вимогам ст.171 КПК України. Відповідно до загальних правил застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначених ст. 132 КПК України, застосування таких заходів не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою застосування цих заходів, наявна потреба досудового розслідування в їх застосуванні, можливість виконання завдання досудового розслідування лише за умови їх застосування, ця потреба виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого. Відповідно до ч.1 ст.237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Пункт 1 ч.2 статті 167 КПК України передбачає, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та або зберегли на собі його сліди. Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Згідно з вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. За змістом ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу. Згідно з ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. За змістом ст.173 КПК України особа, яка подала клопотання про арешт майна, має довести необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Під час вирішення справи по заявленому клопотанню слідчим суддею враховані вимоги пп.1, 2, 5 ч.2 ст.173 КПК України. Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Під час судового розгляду встановлено, що метою накладення арешту на майно, яке тимчасово вилучене 02.05.2023 року протоколом тимчасового доступу до документів, на підставі ухвали Новоодеського районного суду Миколаївської області від 06.04.2023 року в Управлінні державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області є забезпечення збереження речових доказів, для запобігання зникненню майна, його втрати або пошкодження, що може позбавити можливості використати його як доказ у кримінальному провадженні та розпорядження майном з боку його власників та інших третіх осіб, які заявлять право вимоги на нього, зокрема відчуження, зміни, спотворення, знищення майна, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, а саме є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на риболовчу ліскову сітку розмірами: довжина 19 м., висота 1,2 м., вічко 30 мм., яку було поміщено в первинне упакування з біркою під назвою «пакет №1», пошито та опечатано печаткою для пакетів ВП №6 МРУП ГУНП в Миколаївській області, яка належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Доказів негативних наслідків від застосування такого максимального заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Оскільки в матеріалах клопотання міститься достатньо підстав вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом в кримінальному провадженні, обмеження права власності на це майно є розумним і співмірним, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речового доказу. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження. Разом з тим, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до положень ст.174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково. Відповідно до статті 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором, на яких також покладається обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна.

Керуючись ст.ст. .2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 372, КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання задовольнити.

2. Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене 02.05.2023 року протоколом огляду предмета, а саме на риболовчу ліскову сітку розмірами: довжина 19 м., висота 1,2 м., вічко 30 мм., яку було поміщено в первинне упакування з біркою під назвою «пакет №1», пошито та опечатано печаткою для пакетів ВП №6 МРУП ГУНП в Миколаївській області, які належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

3. Визначити місце зберігання арештованого майна на території ВП №6 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області, за адресою: Миколаївська область, Миколаївський район, м. Нова Одеса, вул. Центральна, 172.

4. Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

Ухвала може бути скасована в порядку ст. 174 КПК України за клопотанням власника, володільця майна, що не був присутнім під час розгляду.

Слідчий суддя ОСОБА_1