cправа № 570/2855/23
провадження № 1-кс/570/694/2023
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

12 вересня 2023 року

Рівненський районний суд Рівненської області

в особі слідчого судді ОСОБА_1

з участю слідчого ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в приміщенні Рівненського районного суду Рівненської області (м.Рівне, вул.С.Петлюри,10) клопотання слідчого СВ Рівненського РВП Рівненського ВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Рівненської місцевої прокуратури ОСОБА_7 по кримінальному провадженню № 0000367 відносно підозрюваного ОСОБА_4 ,

про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою,

в с т а н о в и в:

зважаючи на ризики, передбачені ст.177 КПК України, слідчий у поданому 12 вересня 2023 року клопотанні просить застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Згідно з клопотанням, 29 травня 2023 року приблизно о 10 годині 30 хвилин ОСОБА_4 з мотивів помсти через попередньо виниклий конфлікт з ОСОБА_8 , достовірно знаючи, що автомобіль останнього знаходиться на території складських приміщень по АДРЕСА_1 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне пошкодження та знищення чужого майна, за допомогою дерев?яної палиці, яку ОСОБА_4 підняв на вищезазначеній території, розбив скло в задньому боковому вікні автомобіля марки SEAT IBIZA реєстраційний номер НОМЕР_1 , який зареєстрований на ОСОБА_9 та перебуває у користуванні ОСОБА_8 , після чого, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер та наслідки своїх дій, у вигляді знищення чужого майна, скориставшись відсутністю власника та сторонніх осіб, шляхом підпалу ганчірки, кинув ї через отвір в вибитому ним віконному склі у салон автомобіля, в результаті чого виникла пожежа.

Таким чином, ОСОБА_4 , не маючи можливості контролювати подальше поширення полум?я, створив реальну загрозу життю чи здоров?ю потерпілого та громадянам, які працювали на території складських приміщень, а також знищенню чи пошкодженню іншого рухомого та нерухомого майна.

В результаті злочинних дій ОСОБА_4 пошкоджено віконні наповнення автомобіля та задне праве крило, внутрішня оббивка салону автомобіля.

29 травня 2023 року за даним фактом до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості № 0000367 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

29 травня 2023 року ОСОБА_4 отримав повідомлення про підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання повністю і по аналогічних мотивах та пояснили суду про обставини, вказані у ньому.

Підозрюваний не заперечує проти клопотання, оскільки свою вину у вчиненому визнає, щиро кається, згідний нести покарання.

Заслухавши їх думку, вивчивши надані матеріали кримінального провадження, вважаючи їх достатніми для ухвалення рішення, слідчий суддя прийшов до таких висновків.

За змістом ст.131 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього кодексу. Ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу зобов`язує слідчого суддю встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий і прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наявність обгрунтованої підозри у вчинення кримінального правопорушення грунтується на зібраних під час досудового слідства доказах, які містяться в протоколі огляду місця події від 29 травня 2023 року, протоколах допиту свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , протоколі проведення слідчого експертименту з участю підозрюваного та його допиту. Дані докази під час розгляду клопотання об`єктивно досліджені щодо їх допустимості та узгодженості між собою, сумнівів у суду не викликають.

Вивченням особи підозрюваного встановлено, що особа як раніше неодноразово судима, має вік понад 60 років, не має сталих соціальних зв"язків, може безперешкодно виїхати з місця проживання, усвідомлюючи реальність покарання за вчинений злочин,та, як наслідок, переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Підозрюваний, будучи обізнаний про коло осіб, кому відомо чи може бути відомо про обставини вчинення ним кримінального правопорушення, шляхом умовлянь, вчинення тиску та /або будь-яким іншим чином може вплинути на свідків, потерпілого з метою зміни показань як під час досудового розслідування, так і в судовому розгляді.

Підозрюваний, залишаючись на волі, може вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Відповідно до п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканність, нікого не може бути позбавлено свободи, крім випадків і відповідно до процедури, встановленої законом. Законним та обґрунтованим вважається арешт особи, коли він є необхідним для запобігання вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення, а також для забезпечення виконання будь-якого обов`язку, встановленого законом.

При розгляді даного клопотання з`ясовано, що наведені у ньому дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення. Враховуючи дані про його особу та відсутність стримуючих факторів, а також тяжкість покарання, яке загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, перевіривши наявність достатніх підстав вважати, що ризики, на які вказує слідчий існують і підтверджуються матеріалами кримінального провадження, вважаю, що ця особа за певних умов може порушити свої процесуальні обов`язки, тому для їх запобігання застосування вказаного запобіжного заходу буде достатнім, щоб забезпечити їх виконання і проведення всіх необхідних слідчих та процесуальних дій. Зазначені обставини є виправданими та необхідними елементами, які визначають потребу у застосуванні відносно даної особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Досягнення мети застосування запобіжного заходу неможливе при обранні іншого більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України відповідно до Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейского суду з прав людини", тримання під вартою не передбачає покарання у вигляді позбавлення волі, але при збереженні розумної підозри відносно затриманої особи в скоєнні злочину, є обов`язковою, неодмінною умовою законності і відповідає реальним вимогам громадського інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, має більшу вагу, ніж право на повагу свободи особи. Жодні аргументи не переважують вимог громадського інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваного і виконання процесуальних рішень по справі.

Зважаючи на необхідність забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і проведення всіх необхідних слідчих та процесуальних дій, вважаю необхідним клопотання, яке подане у передбачений законом строк та у встановленому законом порядку, відповідає вимогам КПК України, задоволити. Утримання особи під вартою до судового розгляду справи є єдиним запобіжним заходом, який забезпечив би належну процесуальну поведінку особи та виконання нею процесуальних обов`язків, а також відсутня можливість обмежитися в даному застосуванням менш суворого запобіжного заходу. Таке рішення буде законним, справедливим, забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, і відповідатиме Конституції України, вимогам КПК України, нормам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, вважаю, що підозрюваному одночасно з триманням під вартою слід визначити заставу в порядку, передбаченому ч.3 ст.183 КПК України, визнавши достатньою у співставленні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного грошову суму у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Такий розмір застави є альтернативою запобіжному заходу у виді тримання під вартою, буде достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного. Підстав вважати його завідомо непомірним для підозрюваного не вбачається.

Керуючись ст.176, 177, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Київ, зареєстрованого по АДРЕСА_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою до 05 листопада 2023 року.

Визначити заставу у розмірі 53 680грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) протягом дії ухвали у будь-який момент.

Покласти на підозрюваного у разі внесення застави такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

2) цілодобово не залишати місце свого перебування без дозволу слідчого, прокурора або суду.

У випадку внесення застави з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані з застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваного вважати таким, до якого застосований запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться на виклик до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі звернення застави в дохід держави, слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді застави в більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Ухвалу може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1