Єдиний унікальний номер судової справи 712/9513/23
Провадження №1-кс/712/4375/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 вересня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси справу за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

06.09.2023 до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальні правопорушення, у якій він просить зобов`язати Начальника слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУ НП в Черкаській області внести до ЄРДР, у порядку ст. 214 КПК України, відомості за його повідомленням від 23.08.2023 б/н щодо вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 364-1, 367 КК України, а також витяг з ЄРДР надіслати йому, посилається на невнесення станом на день подачі скарги відомостей по вищевказаному повідомленню. У заяві він зазначав, що 22.08.2023 прийшов до ТОВ «ІНТЕРКАРГОТРАК» влаштовуватися на роботу на посаду «робітник з благоустрою» за направленням, виданим Черкаською філією Черкаського обласного центру зайнятості. Представник товариства- юрисконсульт ОСОБА_4 у працевлаштуванні йому відмовила та, на думку заявника, безпідставно зробила відмітку на направленні, через що він був позбавлений статуту безробітного. Як вказує заявник, такі дії ОСОБА_4 мають ознаки зазначених вище кримінальних правопорушень.

До скарги заявник додав копії: його повідомлення до поліції від 23.08.2023; фіскального чеку від 23.08.2023; трекінг відстеження поштового відправлення Укрпоштою з відміткою про вручення адресатові 25.08.2023; направлення на працевлаштування з корінцями; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 22.08.2023; пояснення ОСОБА_3 від 22.08.2023; довідки Черкаської філії Черкаського обласного центру зайнятості про проведені ОСОБА_3 нарахування.

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився. У скарзі ним зазначено про проведення судового розгляду без його участі.

Прокурор та уповноважена особа Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області у судове засідання не з`явилися. Будь-яких заяв, клопотань, заперечень проти скарги до суду не надали.

Кримінальний процесуальний кодекс однаково зобов`язує усіх учасників кримінального провадження неухильно додержуватися вимог Конституції України, Кримінального процесуального кодексу, вимог інших актів законодавства.

Так, статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно положень ч.2, 3 ст. 306 КПК України скарги на бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються слідчим суддею за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, слідчого, дізнавача чи прокурора, бездіяльність яких оскаржується, не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги.

Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Враховуючи це, а також неповідомлення слідчим, прокурором причин неявки, з метою дотримання встановленого строку для розгляду справи даної категорії, слідчий суддя вважає можливим провести судове засідання без участі не з`явившихся учасників процесу та без фіксації судового засідання за допомогою технічних засобів, що відповідає ч.4 ст. 107 КПК України.

Перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

У ході судового розгляду було встановлено, що 23.08.2023 ОСОБА_3 направив до Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області повідомлення щодо вчинення відносно нього кримінальних правопорушень за ознаками складів, передбачених ст. ст. 364-1, 367 КК України.

Згідно трекінг відстеження поштового відправлення з інтернет-ресурсу Укрпошти конверт отримано 25.08.2023 та станом на день звернення до слідчого судді зі скаргою відомості до ЄРДР не були внесені.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою для кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбачений цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно положень ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення не пізніше 24 годин після їх подання. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно із якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Окрім цього, внесення відомостей до ЄРДР також врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України N 298 від 30.06.2020, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу II "Порядок формування та ведення Реєстру" якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в них об`єктивних фактичних даних, які б дійсно свідчили про наявність фактів та обставин, які у своїй сукупності вказують на ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, Закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Разом з цим, у разі невнесення відомостей (бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР) заявник має право оскаржити таку відмову до слідчого судді.

Так, відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі N 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року в справі N 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1ст. 303 КПК України, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17 "Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування" зауважив, що питання правової оцінки заяви чи повідомлення на предмет обґрунтованості викладених у них відомостей, що свідчать саме про кримінальне правопорушення, є складним і неоднозначним, і воно характеризує стан судової практики розгляду аналізованої категорії скарг. Так, "у слідчій і в судовій практиці щодо цього питання є щонайменше два підходи. Згідно з першим передбачається так зване автоматичне внесення відомостей про кримінальне правопорушення, якщо такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення. Цей підхід не передбачає оцінки відповідної заяви чи повідомлення на предмет того, що викладені відомості дають підстави констатувати певні ознаки складу злочину. У свою чергу, другий підхід не передбачає автоматичного внесення відомостей, викладених у будь-яких заявах чи повідомленнях - вносяться лише визначені як такі, що, на думку суб`єкта, який їх вносить, дійсно можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення".

Перший підхід, по суті є формальним та його застосування спричиняє ряд негативних наслідків як для держави та суспільства, так і для окремих людей, і може в окремих випадках зумовлювати внесення до ЄРДР явно недоречних відомостей (наприклад, у разі якщо в ній йдеться про очевидно правомірну поведінку тих чи інших осіб; у разі, якщо йдеться про події, які взагалі відбуваються поза волею людини тощо).

У зв`язку із цим суд дотримується іншого підходу - змістовного. Такий підхід базується на нормах діючого законодавства.

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (частина 1 статті 1 КК). Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили (частина 2 статті 1 КК). Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (частина 1 статті 11 КК).

Слідчий суддя, оцінивши обставини справи та надані матеріали по скарзі, приходить до висновку, що повідомлення ОСОБА_3 від 23.08.2023 не містить виклад обставин, які б об`єктивно свідчили про те, що ОСОБА_4 були вчинені дії за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 364-1, 367 КК України, зважаючи на об`єктивні і суб`єктивні сторони складів даних правопорушень, якими визначено необхідність наявності в діях особи: зловживання своїми повноваженнями і неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків та конкретно якими, порушення інтересів юридичної особи з корисливих мотивів або умисел одержання неправомірної вигоди, а також наявність істотної шкоди, спричиненої діянням, оскільки перераховане є обов`язковими ознаками складів згаданих вище правопорушень.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду "Артіко проти Італії" (Artico c. Italie) від 13 травня 1980), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

Відповідно до частини п`ятої статті 9 КПК України, Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Проаналізувавши наведене, оскільки згідно вимог Закону до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться не будь-які відомості і повідомлення, а лише ті, які місять відомості про кримінальні правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_3 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 214, 303-306, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальні правопорушення за його повідомленням від 23.08.2023 відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси ОСОБА_1