Справа №: 398/6731/14-к
провадження №: 1-кс/398/781/23
УХВАЛА

Іменем України

(повний текст)

"12" вересня 2023 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 12 грудня 2012 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000427, стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Єреван, Вірменія, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 24 червня 1998 року за вироком Богодухівського районного суду Харківської області за частиною 2 статті 140 Кримінального кодексу України (в редакції 1960 року) до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 2 роки з іспитовим строком на 1 рік;

- 19 жовтня 2001 року за вироком Червонозаводського районного суду Харківської області за частиною 1 статті 309 Кримінального кодексу України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 2 роки з іспитовим строком на 2 роки;

- 26 листопада 2004 року за вироком Богодухівського районного суду Харківської області за частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 3 роки 1 місяць;

- 27 лютого 2008 року за вироком Охтирського районного суду Сумської області за частиною 2 статті 185 Кримінального кодексу України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 3 роки;

- 24 грудня 2008 року за вироком Орджонікідзевського районного суду міста Харкова за статтею 391 Кримінального кодексу України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 2 роки 3 місяці;

- 10 вересня 2009 року за вироком Вінницького районного суду Вінницької області за статтею 391 Кримінального кодексу України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 2 роки 4 місяці, звільнившись з місць позбавлення волі на шлях виправлення не став та повторно вчинив однорідне корисливе кримінальне правопорушення,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

23.06.2023 до Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання мотивоване тим, що 10 квітня 2012 року, близько 14 годин 00 хвилин, ОСОБА_5 , маючи умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, перебуваючи в приміщенні автовокзалу по вулиці Садова в місті Олександрія, Кіровоградської області, скориставшись відсутністю уваги з боку сторонніх осіб, таємно викрав, майно, що належить ОСОБА_7 , а саме: мопед «КМ 50QT-18», об`ємом двигуна 49 см3, вартістю 4205 гривень.

В подальшому ОСОБА_5 з викраденим з місця скоєного кримінального правопорушення зник та розпорядився даним майном на власний розсуд, заподіявши потерпілому, матеріальну шкоду на суму 4205 гривень.

02 липня 2012 року слідчим СВ Олександрійського МВ УМВС України в Кіровоградській області капітаном міліції ОСОБА_8 у зв`язку з не встановленням місця знаходження та неявкою до міліції було винесено постанову про зупинення досудового слідства та оголошення обвинуваченого в розшук.

Підставою застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років, а також наявність ризиків, котрі дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснювати подальше переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, або вчинити інше кримінальне правопорушення.

На підставі ч. 5 ст. 27 КПК України забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні підтримали клопотання, просили його задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки останній підозрюється у вчиненні не тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років, не працює, не має постійного джерела прибутку, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, перебував у розшуку, тому існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків з метою уникнення покарання, перешкоджаючи таким чином кримінальному провадженню, а також вчинити нові кримінальні правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив обрати йому запобіжних захід у вигляді домашнього арешту у нічний час. Зазначив, що він не переховувався від слідства, мешкає за місцем реєстрації, номер телефону не змінював, слідчий його не викликав. Також зазначив, що він є наркозалежним та перебуває на метадоновій програмі у місті Харкові. Зобов`язується прибувати за викликом до слідчого, прокурору чи суду.

Заслухавши прокурора, слідчого та підозрюваного, дослідивши зміст клопотання та доданих до нього матеріалів, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі; дані про особу підозрюваного; розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа; ризики продовження чи повторення протиправної поведінки.

Згідно з положеннями ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги ст. 178 КПК України, та те, що підозрюваний офіційно не працює, підозрюється у вчиненні не тяжкого злочину, за яке передбачене покарання до п`яти років позбавлення волі, проте має постійне місце проживання, родину, що свідчить про його міцні соціальні зв`язки. Також, відповідно до інформації ТОВ «Аксіома Медікал» він знаходиться на метадоновій програмі та отримує лікування на постійній основі.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення дотримано вимоги розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, проте слідчим, прокурором не доведені обставини, передбачені п. 2, 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, а також не обґрунтована недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Слідчий суддя не може погодитись з доводами слідчого, прокурора, що підозрюваний дійсно створює ризики переховування від органів досудового розслідування або суду та може впливати на хід досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого та свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, а більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти цьому та іншим ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Ризик втечі підозрюваним не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії), § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови) § 58). Повинна бути сукупність обставин, які дають підстави переконатися, що негативні підстави втечі будуть уявлятися затриманому меншим злом, аніж тримання під вартою («Stogmuller v. Austria», п. 44).

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, суд приходить до висновку, що сама по собі міра покарання та тяжкість злочину не можуть бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо інші ризики відпали.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає необхідним у задоволенні клопотання про застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити та відповідно до положень ч. 4 ст. 194 КПК України обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням на останнього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, на строк не більше двох місяців, в межах строку досудового розслідування, що на думку слідчого судді, буде достатнім та співмірним із існуючими ризиками, особою підозрюваного, тяжкістю кримінального правопорушення та його наслідками.

Разом з тим, слідчий суддя вважає можливим не застосовувати до підозрюваного цілодобовий домашній арешт, надавши йому можливість проходити метадонову терапію.

Обираючи запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя забороняє підозрюваному ОСОБА_5 залишати місце свого проживання з 20:00 год. до 06:00 год.; прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Керуючись ст. 177, 178, 181, 193-194, 196-197, 207 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 12 грудня 2012 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000427, стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою постійного місця проживання, а саме: АДРЕСА_1 , в межах строку досудового розслідування до 15.09.2023 включно, звільнивши останнього з-під варти в залі суду.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду з фактичного місця проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , з 20:00 год. до 06:00 год.;

2) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

3) прибувати за викликом до слідчого, прокурора, суду.

Копію ухвали після її оголошення вручити підозрюваному, слідчому та прокурору.

Роз`яснити підозрюваному положення ч. 5 ст. 181 КПК України, згідно якої, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням цієї ухвали покласти на Краснокутське відділення поліції ГУНП в Харківській області, якому направити копію цієї ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали.

Повний текст ухвали проголошений 13.09.2023 о 08:45 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1