Справа № 623/4719/21
Провадження № 1-кс/638/1097/23
УХВАЛА

Іменем України

09 серпня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на постанову дізнавача від 25.01.2022 про відмову у задоволенні клопотання про призначення психологічної експертизи із застосуванням комп`ютерного поліграфа від 25.01.2022,

ВСТАНОВИВ:

Скаржник звернувся до Ізюмського міськрайонного суду Харківської області зі скаргою на постанову дізнавача від 25.01.2022 про відмову у задоволенні клопотання про призначення психологічної експертизи із застосуванням комп`ютерного поліграфа.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 20.04.2023 № 399/0/15-23 Ізюмський міськрайонний суд Харківської області змінив територіальну підсудність судових справ на Дзержинський районний суд м. Харкова.

07.06.2023 справа надійшла до Дзержинського районного суду м. Харкова.

Клопотання обґрунтовує наступним.

25.01.2022 року захисник ОСОБА_3 подав клопотання про призначення психологічної експертизи із застосуванням комп`ютерного поліграфа з метою перевірки показань потерпілого ОСОБА_5 та свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7

27.01.2022 року старший дізнавач сектору дізнання Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_8 (далі - дізнавач) виніс постанову, якою відмовив в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 від 25.01.2022 року.

Скаржник вважає вказану постанову незаконною, такою, що порушує право підозрюваного на захист, у зв`язку з чим підлягає скасуванню.

Враховуючи викладене, скаржник просить постанову від 27.01.2022 скасувати, та зобов`язати дізнавача призначити психологічну експертизу із застосуванням комп`ютерного поліграфа.

ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_3 в судовому засіданні скаргу підтримали та просили задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлений належним чином.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечував.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що у провадженні сектору дізнання ІРУП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження №000365 від 24.11.2021.

10.01.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушень- проступку, передбаченого ч.1 ст.125 КК України.

За змістом підозри ОСОБА_4 підозрюється у тому, що будучи депутатом Ізюмської міської ради Харківської області VII скликання, 24 листопада 2021 року близько о 12 год 30 хв, перебуваючи в службовому кабінеті Ізюмського міського голови за адресою: Харківська область, м. Ізюм, площа Центральна, 1, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, маючи умисел на заподіяння шкоди здоров`ю заступнику Ізюмського міського голови ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наніс останньому один удар головою в область верхньої частини обличчя Іщука МО, чим заподіяв останньому тілесні ушкодження у вигляді синців на обличчі в ділянці носу та лоба, які за ступенем тяжкості відносяться до легких тілесних ушкоджень.

25.01.2022 року захисник ОСОБА_3 подав клопотання про призначення психологічної експертизи із застосуванням комп`ютерного поліграфа з метою перевірки показань потерпілого ОСОБА_5 та свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Постановою старшого дізнавача сектору дізнання Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_8 від 27.01.2022 у задоволенні клопотання було відмовлено, аргументуючи тим, що призначення психологічної експертизи не є доцільним, адже індивідуально-психологічні особливості, риси характеру, провідні якості особистості, мотивотвірні чинники психічного життя і поведінки, емоційні реакції та стани, закономірності перебігу психічних процесів, рівень їхнього розвитку та індивідуальних властивостей, які можуть бути визначені під час конкретного запитання до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 не є заходом, який буде спрямований на встановлення істини у кримінальному провадженні.

З приводу правдивості показань, що були надані вказаними особами зазначено, що вони не спростовуються, а навпаки підтверджуються наявними в матеріалах справи відеозаписами, в тому числі відеозаписом підозрюваного. Висновок адвоката з приводу того, що потерпілий і свідки надають неправдиві показання і попередньо домовившись оговорюють підозрюваного є передчасними та не підтверджені. Під час допиту вказаних осіб, їх було попереджено про кримінальну відповідальність, передбачену ст. 384 КК України, у чому вони поставили свій підпис, що є гарантією правдивості наданих показань. Зазначена у клопотанні недостовірність показань, яка вказується як підстава для проведення судової психологічної експертизи із застосуванням комп?ютерного поліграфа, виходить від суб`єктивних оціночних суджень.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст.93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч.1.2 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права. Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо:

1) встановлення причин смерті;

2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень;

3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності;

4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості;

6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Відповідно до ст. 243 КПК України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової. Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо:

1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;

2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Пунктом 6.8 розділу VI Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі Інструкція), затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за № 705/3145, з метою отримання орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа.

Пунктом 6.8.1 Інструкції передбачено, що предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій. Згідно з вимогами п. 6.8.2 Інструкції такі опитування можуть проводитись тільки за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування.

Положення Інструкції узгоджується з нормами ч. 2 ст.28 Конституції України, відповідно до якої жодна людина без її вільної згоди не може бути піддана медичним, науковим чи іншим дослідам.

За визначенням поліграф (детектор брехні) є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів; аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, як стверджується, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Поліграф - це багатоканальний осцилограф, який проводить одночасний запис показників кров`яного тиску, дихання, рухових реакцій, робить електрокардіограму тощо. Водночас, на основні чотири показники, які вимірюються поліграфом (артеріальний тиск, пульс, потовиділення, частота дихання) впливає велика кількість емоцій, в тому числі радість, ненависть, печаль, тривога, депресія. Зв`язок цих параметрів у сукупності із намірами безперечного обману до цього часу наукою не доведено. При цьому слід зазначити, що поліграф не читає думки, а лише реєструє фізіологічну активність та зміну її параметрів. Він виявляє не брехню, а лише збудження, яке з певною долею вірогідності може свідчити про неправду. По фізіологічним реакціям не можна точно встановити природу процесу, що їх викликав (позитивна чи негативна емоція, біль, якісь асоціації, брехня, переляк).

Таким чином, судова експертиза із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа - це різновид психологічної експертизи, яка проводиться у вигляді дослідження експертом-поліграфологом на основі спеціальних знань з використанням комп`ютерного поліграфа психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлені в ході дослідження стимули з метою перевірки достовірності інформації, що надається досліджуваною особою. Положеннями чинного законодавства не передбачена можливість перевірки правдивості показань учасників справи із застосуванням поліграфа (детектора брехні) або прийняття судом в якості доказу отриманих таким чином відомостей, які носять орієнтовний характер.

Аналіз чинного законодавства дає підстави констатувати, що законодавець дозволяє використовувати поліграф у вузькому професійному колі (Інструкція про порядок використання поліграфів у Національній поліції України, затверджена Наказом МВС України від 13.11.2017 року №920, Порядок проведення психофізіологічного дослідження із застосуванням поліграфа у Державному бюро розслідувань, затверджений постановою КМУ від 11.05.2017 року №449, Положення про психологічне забезпечення в Національній гвардії України, затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.12.2016 року №1285, тощо).

Крім того, суд звертає увагу на відсутність нормативно-правового акту, що врегульовує питання проведення судової експертизи (психофізіологічне дослідження з використанням поліграфу (детектору брехні) для цілей кримінального провадження, зокрема із визначенням основних принципів використання поліграфа, випадків, в яких це заборонено, кола осіб, які не можуть бути піддані такій перевірці, часових рамок, протягом яких особа може бути піддана до такої перевірки.

Результати перевірок на поліграфі мають в процесі доказування орієнтовне, а не доказове значення, а висновки мають ознаки вірогідності.

Призначення вказаної експертизи суд вважає недоцільним, оскільки правдивість і неправдивість показань, носить етичний та юридичний характер і відноситься до сфери понять, прояв яких не можливо зафіксувати фізичними приладами. Поліграф лише об`єктивно реєструє фізіологічні функції організму, дозволяє зафіксувати емоційну напругу, пов`язану з питаннями тесту.

Згідно зі ст.84 КПК України джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Процесуальним законодавством опитування з використання поліграфу не віднесено до джерел доказів.

Суд вважає, що обставини, які на думку захисника підлягають з`ясуванню під час проведення експертизи, можливо встановити шляхом дослідження доказів, джерела яких визначені ч. 2 ст.84 КПК України, та надання їм відповідної оцінки в порядку ст.94 КПК України.

Беручи до уваги, що призначення судової психологічної експертизи із застосуванням спеціального технічного пристрою - комп`ютерного поліграфу, для з`ясування обставин, які не містяться в переліку, визначеному ч. 2 ст. 242 КПК України, не є обов`язковим, враховуючи підстави її призначення, повідомлені захисником, та можливість з`ясувати ці обставини іншим шляхом, суд приходить до висновку щодо недоцільності призначення такої експертизи.

Враховуючи викладене, у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 про призначення судової психологічної експертизи із застосуванням спеціального технічного пристрою - комп`ютерного поліграфа, слід відмовити.

Враховуючи наведене та керуючись ст.303-307 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на постанову дізнавача від 25.01.2022 про відмову у задоволенні клопотання про призначення психологічної експертизи із застосуванням комп`ютерного поліграфа від 25.01.2022 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складений 10.08.2023.

Суддя ОСОБА_1