Справа № 462/1471/23
провадження 1-кс/462/766/23
У Х В А Л А

25 квітня 2023 року суддя Залізничного районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові клопотання прокурора Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000212 від 27 лютого 2023 року про продовження запобіжногозаходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

встановив:

24.04.2023 року прокурор Франківської окружної прокуратури міста Львова, ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що на розгляді у Залізничному районному суді м. Львова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000212 від 27.02.2023 року, за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, підготовче засідання не проведено.

Зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які на даний час не відпали та не зменшились. Зокрема, обвинувачений може: переховуватися від суду та як він вчинив тяжкий злочин за який передбачено покарання у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років, з конфіскацією майна або без такої, із місця вчинення правопорушення втік; незаконно впливати на свідків, а саме осіб мешканців будинку АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 , які були очевидцями залишення автомобіля поблизу буд. АДРЕСА_3 обвинуваченим, де також проживає його матір ОСОБА_6 , який в подальшому може вчиняти фізичний і психологічний тиск на останніх з метою їх залякування; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, тобто не має офіційного джерела доходу, що може спонукати до вчинення правопорушення з метою власного матеріального збагачення, а також обстановка, час, місце та спосіб вчинення кримінального правопорушення - в громадському місці, в денну пору доби - вказують на свідоме нехтування обвинуваченим вимогами законодавства. Окрім цього наявні обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, які передбачені у ст. 178 КПК, а саме: наявність вагомих доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, вік та стан здоров`я, який не перешкоджає застосуванню до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, відсутність тяжких захворювань, які б перешкоджали його триманню під вартою та відсутність перешкод щодо застосування до обвинуваченого запобіжних заходів, у тому числі у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова від 28.02.2023 року, підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 27.04.2023 року включно, із визначеним розміром застави.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, покликаючись на мотиви такого, яке просить задовольнити, застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений та його захисник проти задоволення клопотання заперечили, просили змінити запобіжний захід на домашній арешт у нічний час доби.

Заслухавши доводи сторін кримінальногопровадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Відповідно до витягу з кримінального провадження № 0000212 від 27.02.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення, кваліфіковане за ч. 2 ст. 289 КК України.

27.02.2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

27.02.2023 року ОСОБА_5 відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 276 КПК України, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

31.03.2023 року ОСОБА_5 відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Згідно системи автоматизованого розподілу «Д-3» на розгляді у Залізничному районному суді м. Львова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000212 від 27.02.2023 року за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, справа до підготовчого засідання не призначена.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні незаконного заволодіння транспортним засобом, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Встановлено, що 27.02.2023 року близько 08 год. 20 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи по вул. Кульпарківська, 142 у м. Львові, маючи умисел на незаконне заволодіння транспортним засобом, автомобілем марки «Skoda Oсtavia», д.н.з. НОМЕР_1 , який був залишений відкритим із запущеним двигуном без нагляду потерпілим, шляхом вільного доступу, незаконно заволодів належним ОСОБА_7 , автомобілем марки «Skoda Oktavia», д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 2007 року випуску, чорного кольору, вартістю 297926,06 гривень на якому ОСОБА_5 від`їхав з місця злочину та в подальшому розпорядився ним на власний розсуд.

До матеріалів долучено: протокол прийняття заяви про вчинення правопорушення від 27.02.2023 року; протокол огляду місця події від 27.02.2023 року; протокол огляду місця події від 27.02.2023 року; протокол затримання особи ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні правопорушення від 27.02.2023 року; протокол огляду місця події від 27.02.2023 року; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 27.02.2023 року; протоколи допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , постанови про визнання речовими доказами від 27.03.2023 року, повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 27.02.2023 року, висновок експерта № СЕ-19/114-23/4234-АВ від 21.03.2023 року, висновок експерта № СЕ-19/114-23/4233-Д від 13.03.2023 року, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 від 31.03.2023 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно ч. 6 ст. 199 КПК України, у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Відповідно до ст. 131, 132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор.

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, перелік яких міститься в клопотанні, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Оцінюючи доводи сторони захисту у цій частині, враховую, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що докази та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор, дають достатні підстави для висновку про наявність таких ризиків.

Так, слідчий суддя враховує специфіку злочину, за яким оголошено підозру, конкретні обставини, мотиви, час і місце, спосіб скоєння такого та тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання лише у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої, а також бере до уваги дані про особу обвинуваченого ОСОБА_5 , який офіційно не працевлаштований, не має постійного законного джерела доходів, а також обстановка, час, місце та спосіб вчинення кримінального правопорушення - в громадському місці, в денну пору доби - вказують на свідоме нехтування обвинуваченим вимогами законодавства.

Таким чином, враховуючи наведене, беручи до уваги дані про особу обвинуваченого, конкретні обставини вчинення злочину, вважаю, що можливість того, що обвинувачений ОСОБА_5 , перебуваючи на волі та будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання за вчинене, може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи наведені обставини, реально існує.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що хоча тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, проте жодний більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого та не буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам, наявність яких доведена в судовому засіданні слідчим та прокурором.

Аналіз наведеного дає підстави слідчому судді дійти висновку, що в даному випадку суспільний інтерес в триманні обвинуваченого під вартою, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом свободи особистості, тому для запобігання ризикам, які зазначені в клопотанні та доведені стороною обвинувачення в судовому засіданні, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки обвинуваченого клопотання слід задовольнити та продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Щодо альтернативного визначення розміру застави, слідчий суддя зазначає наступне.

Так, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, що згідно ст.12 КК України є тяжким злочином.

Згідно з ч. 3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст.182 КПК України, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Водночас, згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; щодо злочину, передбаченого ст. 255-255-3 КК України, щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Слідчий суддя враховує, що обвинувачений раніше не судимий, відсутність даних щодо тілесних ушкоджень потерпілого, не доведеності виняткових обставин для безальтернативного тримання обвинуваченого під вартою, а тому вважає, що обвинуваченому слід визначити альтернативну заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 680,00 грн.

На переконання слідчого судді, застава у вказаному розмірі буде визначатися саме тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, у випадку ухилення від слідства та суду та/або порушення встановлених обов`язків, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб присікти у обвинуваченого бажання сховатися, перешкоди слідству, знищити чи приховати речові докази, впливати на потерпілого та свідків чи не виконувати процесуальні обов`язки.

Крім цього, при внесенні застави, вважаю, що слід покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, що забезпечить дієвість кримінального провадження, процесуальну поведінку підозрюваного та процесуальні дії слідчого.

Керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України

постановив:

клопотання задовольнити.

продовжити обвинуваченому у кримінальному провадженні № 0000212 від 27 лютого 2023 року ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб з 25 квітня 2023 року по 23 червня 2023 року включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 680 /п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят/ гривень, яку обвинувачений або заставодавець мають право внести у будь-який момент на рахунок: 0757, одержувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України у Львівській області, банк одержувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, .

У разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі на ОСОБА_5 покласти наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду на кожну вимогу;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками кримінального провадження;

- здати на зберігання до Головного управління ДМС у Львівській області свій паспорт для виїзду за кордон.

Якщо обвинувачений ОСОБА_5 в разі внесення застави, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали негайно після її проголошення вручити обвинуваченому.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1 .

Оригінал ухвали.