ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 643/4144/23 Головуючий 1ї інстанції: ОСОБА_1
Апеляційне провадження № 11-сс/818/759/23 Доповідач ОСОБА_2
Категорія арешт майна
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харків апеляційну скаргу прокурора Салтівської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Московського районного суду м.Харкова від 24 травня 2023 року, якою частково задоволено клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000367 від 18 травня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, про арешт майна, -

У С Т А Н О В И Л А:

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

Харківським РУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000367 від 18 травня 2023 року за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Органом досудового розслідування встановлено, що 17.05.2023 до ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що о 14:13 біля будинку № 20 по вул. Академіка Павлова у м.Харкові під час перевірки документів на транспортний засіб мотоцикл «Кавасакі», р.н. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_8 останній надав свідоцтво про реєстрацію даного транспортного засобу, яке має ознаки підробки.

В подальшому 17.05.2023 року період часу з 14:41 до 15:19, дізнавачем під час проведення огляду місця події по вул. Академіка Павлова, буд. 20 у м. Харкові у ОСОБА_8 вилучено зазначений вище мотоцикл, ключи від нього та свідоцтво про реєстрацію даного транспортного засобу НОМЕР_2 .

Постановою старшого інспектора СД ХРУП №2 ГУНП в Харківській області від 18.05.2023 року вилучене майно 17.05.2023 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000367.

18.05.2023 року прокурор звернувся до суду з клопотанням, в якому просила накласти арешт на майно, яке було вилучено 17.05.2023 року в ході проведення огляду місця події, а саме на мотоцикл «Кавасакі», р.н. НОМЕР_1 , ключи від нього та свідоцтво про реєстрацію даного транспортного засобу НОМЕР_2 .

В обґрунтування клопотання прокурор посилалась на те, що вилучене майно є предметом кримінального проступку та може бути доказом факту та обставин, що встановлюються. З метою збереження речових доказів та забезпечення можливості їх подальшого дослідження на предмет підробки, унеможливлення його приховування чи знищення прокурор просить накласти арешт на вилучене майно.

Ухвалою слідчого судді Московського районного суду м.Харкова від 24 травня 2023 року клопотання про арешт майна задоволено частково.

Суд вирішив накласти арешт на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу мотоцикл «Кавасакі», р.н. НОМЕР_1 , серії НОМЕР_2 , виявлене та вилучене під час огляду місця події від 17.05.2023 по вул. Академіка Павлова, буд. 20 у м. Харкові.

В накладенні арешту на транспортний засіб мотоцикл «Кавасакі», р.н. НОМЕР_1 , користувачем якого є ОСОБА_8 , та ключі від вказаного транспортного засобу суд вирішив відмовити та негайно повернути вказаний транспортний засіб та ключі від нього особі, у якої його вилучено ОСОБА_8 ..

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу слідчого судді скасувати та задовольнити клопотання про арешт майна в повному обсязі

В обґрунтування апеляційної скарги прокурор зазначає, що слідчим суддею не враховано те, що на вилучений мотоцикл у ОСОБА_8 не має документів, які б дозволили йому їм законно керувати, оскільки за державним номерним знаком НОМЕР_1 обліковується інший власник, аніж у вилученому свідоцтві.

На думку апелянта, слідчим суддею, при вирішенні питання про необхідність накладення арешту на тимчасово вилучений під час огляду місяця події мотоцикл, не надано належної оцінки тій обставині, що він визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні, його повернення користувачу негативно вплине на хід досудового розслідування та може привести до його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження з огляду на фактичні обставини провадження.

Позиції учасників судового провадження

Прокурор до початку судового розгляду подав до апеляційного суду заяву в якій просить провести судовий розгляд без його участі.

ОСОБА_8 в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи, причин своєї неявки суду не повідомив.

Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 405, ч.2 ст. 422 КПК України, колегія суддів вважає за можливим проведення апеляційного перегляду ухвали слідчого судді за відсутності прокурора у кримінальному провадженні та ОСОБА_8 , оскільки неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду

Згідно положень ст.41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватись і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 року у справі "Смирнов проти Росії" було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Також, у рішенні Європейського суду з прав людини від 23 січня 2014 року у справі "East/West Alliance Limited" проти України" судом наголошено на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (див.також рішення у справі "Іатрідіс проти Греції"). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див.рішення у справі "Лемуан проти Франції", від 22 вересня 1994 року та "Кушоглу проти Болгарії" від 10 травня 2007 року).

Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (Рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льон рот проти Швеції"). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див. Рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства").

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до положень ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З матеріалів провадження вбачається, що ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000367 від 18 травня 2023 року за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України

17.05.2023 року період часу з 14:41 до 15:19, дізнавачем під час проведення огляду місця події по вул. Академіка Павлова, буд. 20 у м. Харкові у ОСОБА_8 вилучено зазначений вище мотоцикл, ключи від нього та свідоцтво про реєстрацію даного транспортного засобу НОМЕР_2 .

Постановою старшого інспектора від 18.05.2023 року вилучене майно 17.05.2023 року в ході проведення огляду місця події визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000367.

Мотивуючи ухвалене рішення, слідчий суддя посилався на те, що свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу мотоцикл «Кавасакі», р.н. НОМЕР_1 , серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_8 є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, відповідає вимогам ст. 98 КПК України, а тому наявні достатні підстави для накладення на нього арешту, оскільки незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а тому в цій частині клопотання підлягає задоволенню.

Слідчий суддя також зазначив, що у той же час матеріали, які долучені до клопотання, не дають підстав для висновку, що тимчасово вилучений мотоцикл «Кавасакі», р.н. НОМЕР_1 зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР з огляду на те, що кримінальне провадження відкрито за фактом підроблення свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, а не за ознаками ст. 289 чи ст. 290 КК України. Жодних доказів чи відомостей, які б вказували, що вилучений транспортний засіб придбаний ОСОБА_9 у незаконний спосіб чи має ознаки знищення, підробки або заміни номерів вузлів та агрегатів матеріали клопотання не містять, отже підстав стверджувати, що вказаний мотоцикл та ключи від нього відповідають критеріям, зазначеним в ст. 98 КК України, є предметом, знаряддям чи засобом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, зберегли на собі його сліди органом досудового розслідування не надано.

За таких обставин слідчий суддя дійшов до висновку про недоведеність прокурором відповідності тимчасово вилученого мотоцикла «Кавасакі», р.н. НОМЕР_1 , під час огляду місця події, критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а тому підстави передбачені ст.170 КПК для накладення на нього арешту в рамках даного кримінального провадження за ч.1 ст.358 КК України відсутні, що відповідно до ч.3 ст.173 КПК України тягне за собою негайне його повернення володільцю майна.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком слідчого судді з огляду на наступне.

При постановлені ухвали слідчим суддею, у відповідності до вимог КПК України, були враховані наведені в клопотанні правові підстави для арешту майна, зокрема відповідність майна критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а також доведеність мети застосування арешту майна, а саме збереження речових доказів, розумність та співрозмірність обмеження права власності, необхідність виконання завдань у даному кримінальному провадженні, а тому слідчим суддею обґрунтовано задоволено клопотання прокурора про арешт майна, з урахуванням наявних для цього підстав, передбачених ст. 170 КПК України.

Метою накладення арешту у поданому клопотанні орган досудового розслідування зазначив забезпечення збереження речових доказів.

Статтею 100 КПК України передбачено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч. 2, 3 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним ч.1 ст. 98 КПК України.

Отже, з огляду на положення ч.2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст.98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

При накладенні арешту на вилучене майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Матеріали клопотання про арешт майна свідчать про відповідність вилученого під час обшуку майна ознакам речових доказів, оскільки вони можуть містити інформацію щодо обставин вчинення злочину, яке має значення для цього кримінального провадження і ці обставини стануть предметом перевірки під час досудового розслідування, а також необхідні для проведення експертиз.

На переконання колегії суддів, вимоги клопотання, на цьому етапі досудового розслідування, виправдовують втручання у права і інтереси користувача майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Вилучене майно (мотоцикл, ключі від нього, свідоцтво про реєстрацію ТЗ) повинне бути досліджене під час досудового розслідування і може бути доказом по справі, зокрема для встановлення всіх фактичних обставин кримінального правопорушення, а також необхідністю отримання висновків відповідних спеціалістів на підтвердження або спростування факту, які слугуватимуть встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

Колегія суддів вважає, що на цьому етапі кримінального провадження достатньою мірою підтверджується наявність необхідності розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

Крім того, відомості щодо кваліфікації злочину, який внесений до ЄРДР не є остаточними, оскільки пов`язані з попередньою кваліфікацією дій, який може в подальшому уточнюватись. Також, в межах досудового розслідування можуть бути виявленими нові епізоди протиправної діяльності.

На переконання апеляційного суду, матеріали клопотання свідчать про те, що зазначене у клопотанні слідчого майно: мотоцикл «Кавасакі», р.н. НОМЕР_1 , ключі від нього та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу - відповідають визначеним у ст.98 КПК України критеріям, оскільки мотоцикл може бути об`єктом кримінально-протиправних дій з урахуванням того, що у органу досудового розслідування існують підстави вважати, що свідоцтво про реєстрацію цього транспортного засобу містить ознаки підробки. Слідчим суддею не надано належної оцінки тим даним, що за державним номерним знаком НОМЕР_1 обліковується інший власник, аніж у вилученому свідоцтві, тобто мова йде не про документ на право керування, а документ щодо офіційної реєстрації зазначеного транспортного засобу, який має ознаки підроблення, і таким чином цілком пов`язаний у доказовому сенсі з вилученим мотоциклом.

Разом із тим, приймаючи рішення про відмову в задоволенні клопотання слідчого, слідчий суддя не взяв до уваги те, що повернення мотоциклу «Кавасакі», р.н. НОМЕР_1 його власнику чи користувачу, може призвести до приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, і у подальшому фактично перешкоджатиме встановленню всіх обставин кримінального правопорушення. Тому, колегія суддів доходить висновку про те, що повернення вилученого майна, без встановлення на нього обтяжень може призвести до приховування слідів кримінального правопорушення.

Також, колегія суддів вважає, що в ході досудового розслідування може виникнути необхідність у проведенні відповідних експертиз і з транспортним засобом, у зв`язку з чим є необхідним збереження майна у первинному стані.

Тому, апеляційний суд вважає, що обмеження власника та користувача майном на час проведення досудового розслідування кримінального провадження у користуванні та розпорядженні цим майном є необхідним з метою проведення повного, всебічного, неупередженого, об`єктивного досудового розслідування кримінального провадження, оскільки має важливе доказове значення та містить відомості, необхідні для подальшого виконання завдань кримінального провадження.

Колегія суддів вважає, що в даному кримінальному провадженні потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи користувача та власника майна як арешт цього майна, і що прокурором поза розумним сумнівом доведено законність такого арешту, оскільки, на переконання апеляційного суду, незастосування того заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна із забороною його відчуження, розпорядження та користування ним, може призвести до його зникнення, втрати, пошкодження, відчуження або настанні інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, і завдання кримінального провадження можуть бути досягнуті лише шляхом застосування такого заходу забезпечення цього провадження.

Колегія суддів, також враховує, що цей захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим. Разом з цим, у подальшому власник майна має право звернутися із клопотанням про скасування цього арешту і вилучене майно йому може бути повернуто, згідно положень ст.174 КПК України.

З огляду на наведене, доводи апеляційної скарги прокурора заслуговують на увагу.

Вищенаведене, на переконання колегії суддів, свідчить про те, що слідчим суддею постановлено судове рішення, яке не можна визнати належним чином мотивованим, таким, що ґрунтується на вимогах закону, і яке, з огляду на наведене вище, підлягає скасуванню, з постановленням апеляційним судом нової ухвали.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, ухвала слідчого судді скасуванню з постановленням апеляційним судом нової ухвали, якою клопотання слідчого підлягає задоволенню, з накладенням арешту на майно шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження ним.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА :

Апеляційну скаргу прокурора Салтівської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Московського районного суду м.Харкова від 24 травня 2023 року скасувати та постанови нову.

Задовольнити клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000367 від 18 травня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, про арешт майна.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено під час огляду місця події 17.05.2023 року за адресою: м.Харків, вул.Академіка Павлова, буд.20, а саме на : мотоцикл «Кавасакі», р.н. НОМЕР_1 та ключі від нього; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу мотоциклу «Кавасакі», р.н. НОМЕР_1 , серії НОМЕР_2 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Місцем зберігання мотоциклу «Кавасакі», р.н. НОМЕР_1 визначити штраф майданчик ХРУП №2 ГУНП в Харківській області, розташований за адресою: м.Харків, вул.Ахієзерів, буд.30.

Місцем зберігання свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу мотоциклу «Кавасакі», р.н. НОМЕР_1 , серії НОМЕР_2 та ключів від мотоциклу визначити службовий каб.100 СД ХРУП №2 ГУНП в Харківській області.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Колегія суддів:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4