печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 серпня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000020 від 06.02.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харцизськ, Донецької області, українця, громадянина України, раніше не судимого, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину, обіймаючого посаду директора Департаменту муніципальної безпеки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5 ; захисники: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ; підозрюваний ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

16.08.2023 слідчий Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 звернулася до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання слідчий обґрунтовує тим, що Печерським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за процесуального керівництва прокурорів Печерської окружної прокуратури м. Києваздійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000020 від 06.02.2023за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а також за фактами вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав, наведених у ньому. Проти вимоги щодо покладення на підозрюваного обов`язку утримуватись від спілкування зі свідками відмовився. Вказав на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Захисник ОСОБА_7 заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, надавши письмові заперечення, у яких зазначив, що підозра пред`явлена ОСОБА_4 є необґрунтованою та передчасною, адже у діях останнього відсутній склад інкримінованого йому кримінального правопорушення. Вказав, що ризики зазначені слідчим у клопотанні є узагальнюючими та не мають достатнього підґрунтя, враховуючи сталі соціальні зв`язки підозрюваного. Посилався на те, що стороною обвинувачення не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Просив у задоволенні клопотання відмовити.

Аналогічні усні заперечення висловив захисник ОСОБА_6 .

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку захисників.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши клопотання та дослідивши копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, встановив наступні обставини.

Печерським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за процесуального керівництва прокурорів Печерської окружної прокуратури м. Києваздійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000020 від 06.02.2023за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а також за фактами вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

03.08.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру в неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя дослідив долучені до матеріалів клопотання докази, а саме: повідомлення (рапорт) від 24.04.2023 про вчинення кримінального правопорушення; протоколи огляду речей та документів; протоколом огляду місця знаходження ПІНС «Роса - 300» від 07.03.2023; висновок комплексної транспортно-товарознавчої та водно-технічної експертизи від 09.08.2023; акт експертної оцінки технічного стану судна відповідно до Правил Регістра судноплавства України; протоколи допиту свідків ОСОБА_9 від 04.04.2023, ОСОБА_10 від 19.05.2023, ОСОБА_11 від 22.05.2023; протоколи тимчасового доступу до речей та документів; відповіді на запити.

З урахуванням наведених в клопотанні конкретних обставин кримінального провадження, а також доказів, які долучені до клопотання на підтвердження його вимог, слідчий суддя вважає, що зазначені обставини та надані докази, в своїй сукупності, на даній стадії кримінального провадження, підтверджують наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованих дій підозрюваного. При цьому, додані до клопотання докази підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг учинити кримінальне правопорушення.

Посилання сторони захисту на те, що підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК Україниє необґрунтованою та передчасною, зокрема з огляду на те, що ОСОБА_4 не є особою, яка може нести відповідальність за неналежне виконання службових обов`язків, з огляду на те, що на нього не покладались обов`язки, які передбачали би вчинення дій, наведених у повідомленні про підозру, що виключає склад інкримінованого кримінального правопорушення, не можуть бути прийняті до уваги слідчим суддею, оскільки досудове слідство в якому здійснюється розслідування злочину триває, а встановлення обставин суб`єктивної та об`єктивної сторони кримінального правопорушення є задачею судового розгляду, відповідно до якого, у випадку встановлення відсутності складу кримінального правопорушення ухвалюється виправдувальний вирок.

Водночас, як убачається з матеріалів провадження, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, яке відноситься до категорії нетяжких злочинів.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» вважається досягнутим, якщо фактів та інформації достатньо, аби переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (рішення ЄСПЛ «Фокс, Кембел і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваного, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

У даному кримінальному провадженні обґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 367 КК України, повністю узгоджується із практикою Європейського суду з прав людини, згідно з якою вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Вирішуючи питання про застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зав`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зав`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного/обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Перевіряючи обґрунтування у клопотанні наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК, а саме того, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, обґрунтовано тяжкістю злочину у якому підозрюється; ризик знищення, схову документів та речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, місце перебування яких відоме підозрюваному; ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків, які надали органу досудового розслідування викривальні покази; ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється обґрунтовується умисним характером інкримінованих дій.

Слідчий суддя враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за вчинення якого, в разі доведеності його вини, передбачене покарання у виді позбавлення волі від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого, може вдатися спроб переховуватися від органу досудового розслідування або суду, тому ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України є реальним. Врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрювана може ухилитись від слідства (рішення Європейського суду з прав людини у справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993).

Також, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Зважаючи на те, що досудове розслідування кримінального провадження триває, у справі не допитані свідки, показання яких можуть вплинути на хід досудового розслідування злочину, слідчий суддя вважає, що ризик можливого незаконного впливу підозрюваним на свідків з метою спотворення показань є також реальним.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Інші заявлені ризики, передбачені п.п. 2, 5 ст. 177 КПК України містять характер припущень та жодним чином не обґрунтовані.

Разом із тим, слідчий суддя вважає, що в клопотанні слідчого необґрунтована неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під домашнім арештом, для запобігання встановлених ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваного.

В судовому засіданні прокурор не зміг додатково обґрунтувати, чому інших більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під домашнім арештом, не зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування та спростувати доводи захисника підозрюваного з цих обставин.

Слідчим суддею враховується, що підозрюваний ОСОБА_4 , раніше не судимий, одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, має вищу освіту, обіймає посаду директора Департаменту муніципальної безпеки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), де характеризується позитивно, має подяки, відзнаки та заохочення, має постійне місце реєстрації та проживання.

Таким чином, з урахуванням наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, наявності підтверджених ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також того, що прокурор не довів обставин за яких буденедостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні та враховуючи зазначені дані щодо особи підозрюваного, які значно зменшують існування встановлених ризиків, слідчий суддя вважає можливим застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, із зобов`язанням виконувати обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, що буде достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки та запобігання названих вище ризиків.

Строк покладення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у разі необхідності може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 181, 184, 193, 194, 205, 206, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, зобов`язавши останнього прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора та слідчого, а також строком до 30.09.2023 виконувати наступні обов`язки:

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та роботи;

- не відлучатись із Київської областей без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України.

Строк дії ухвали визначити до 30.09.2023.

Контроль та організацію виконання ухвали слідчого судді покласти на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді в частині залишення без задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1