У Х В А Л А

Іменем України

08 вересня 2023 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі Деснянського районного суду м. Києва клопотання слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001768 від 05.06.2023

за участю:

прокурора - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника - адвоката ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

08 вересня 2023 року до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання. Вказане клопотання слідчий мотивує тим, що 31.08.2023 року у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001768 від 05.06.2023, підозрюваним та захисникам повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до відповідних матеріалів провадження в порядку ст.290 КПК України, однак на теперішній час підозрювані та їх захисники з матеріалами кримінального провадження не ознайомилися, оскільки для ознайомлення з матеріалами необхідний достатній час, так як під час досудового розслідування проведена велика кількість гласних слідчих дій та негласних слідчо-розшукових дій, хід та результати яких фіксувалися за допомогою відео-аудіо фіксації для ознайомлення з якими необхідна велика кількість часу, зумовлюють неможливість завершення досудового розслідування у строк, на якій ОСОБА_5 продовжено дію запобіжного заходу (тобто до 14.09.2023). Оскільки, обвинувальний акт за даним кримінальним провадження буде складаний єдиний, включаючи в себе формулювання підозр та обвинувачення всім підозрюваним, що у свою чергу ставить прокурора та інших учасників провадження у процесуальну залежність від всіх без виключення підозрюваних та їх захисників, що реалізують своє право на ознайомлення з матеріалами провадження. За таких обставин стороні обвинувачення необхідний об`єктивний час для закінчення ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, складання обвинувального акту та скерування його до суду. З урахуванням того, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі до 8 років, наявні ризики, передбачені п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, які існували на момент застосування до підозрюваного запобіжного заходу та наразі не зменшилися.

В судовому засіданні прокурор просив клопотання задовольнити, мотивуючи його обґрунтування змісту викладеному у клопотанні, просив продовжити строк тримання підозрюваному ОСОБА_5 під вартою строком на 30 діб, оскільки запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного неможливо.

Підозрюваний та його захисник адвокат ОСОБА_6 заперечували щодо доцільності продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просили в задоволенні клопотання відмовити через недоведеність ризиків, та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, або зменшити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено з наданих стороною обвинувачення матеріалів, слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001768 від 05.06.2023 року за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.2 ст.309 КК України.

14.06.2023 в порядку ст.ст.276-278 КПК України, ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

13.06.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 15.06.2023 підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, який було продовжено ухвалою суду до 14.09.2023 року.

08.08.2023 року керівником Деснянської окружної прокуратури міста Києва, строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 3-х місяців, тобто до 14.09.2023 року.

31.08.2023 підозрюваним та їх захисникам повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до відповідних матеріалів провадження в порядку ст. 290 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищувати, сховати або спотворювати будь-яку з речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вимогами частини першої статті 194 КПК України визначено підстави для застосування запобіжного заходу, до яких належить: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий або прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам або ризику, зазначеним у клопотанні.

Положеннями ч. 3 ст. 197 КПК України передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В ході розгляду зазначеного клопотання, слідчий суддя не вирішуючи наперед питання про доведеність вини, приходить до висновку, що причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України достатньою мірою доводиться доказами, отриманими за результатами проведених процесуальних і слідчих дій, сукупність яких на даному етапі кримінального провадження, надають можливість переконатись в обґрунтованості підозри до такого ступеня, за якого об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором та слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя погоджується з доводами, викладеними у наданому клопотанні, щодо існування обставин, які свідчать про те, що ризики, які були підставою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в послідуючим продовження вказаного запобіжного заходу, на теперішній час повністю не відпали і не зменшилися.

Так, слідчий суддя вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваного, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання на строк до восьми років позбавлення волі, і розуміючи наслідки завершення досудового слідства, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Окрім того, підозрюваному відомі анкетні данні та місце проживання свідків, що свідчить про можливість з боку підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності, впливу на свідків та потерпілого з метою зміни показань.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та дослідження їх судом.

Наявний також ризик вчинення підозрюваним ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення, оскільки останній офіційно не працевлаштованій, тобто не має джерел доходу, що вказує на наявність ризику вчинення аналогічних кримінальних правопорушень, з метою здобуття засобів на існування та особистого збагачення.

Дійшовши висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п. 1, 3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому відносно підозрюваного може бути продовжений запобіжний захід.

З урахуванням практики ЄСПЛ тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту, і суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Вирішуючи питання про доцільність продовження запобіжного заходу суд враховує те, що досудове слідство у строки тримання під вартою підозрюваного завершити неможливо, так як ознайомлення з матеріалами справи значної кількості підозрюваних та їх захисників потребує тривалого часу, а також суд враховує вид та ступінь встановлених ризиків, тяжкість злочину, обстановку в якій вчинено злочин, а саме, воєнний стан, який продовжується і у якому уникнути слідства легше ніж під час миру, а тому суд вважає, що недостатньо застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою відносно підозрюваного.

Вирішуючи питання про строк, на який має бути продовжено запобіжний захід, слідчий суддя виходить з наступного.

Відповідно до вимог ч.ч.1,3 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною п`ятою статті 219 КПК України передбачено, що строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки досудового розслідування, передбачені ст.219 КПК України. Згідно ч.3 ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити, в тому числі виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Під час розгляду прокурор обґрунтовуючи клопотання про продовження ОСОБА_5 строку тримання під вартою посилався на надання стороні захисту часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в порядку ст.290 КПК України, однак значна кількість підозрюваних та їх захисників, якім також надано повний доступ до матеріалів та які, реалізують своє право на ознайомлення одночасно, об`єктивні причини (повітряні тривоги, що пов`язано зі слідкуванням у викриття), надання часу стороні обвинувачення для складання обвинувального акту та направлення його до суду, зумовлюють неможливість завершення досудового розслідування у строк, на якій ОСОБА_5 продовжено дію запобіжного заходу (тобто до 14.09.2023). З урахуванням позицій сторони обвинувачення та сторони захисту, слідчий суддя вважає за можливо продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 на 30 діб.

При цьому, слідчий суддя, враховуючи вимоги ст.182,183 КПК України вважає за можливе при продовженні застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначити розмір застави, передбачений за тяжкий злочин, який суд вважає буде достатнім для забезпечення виконання покладених на підозрювану обов`язків, враховуючи майновий стан підозрюваної, данні про його особу, обставини справи та встановлені судом ризики, передбачені ст. 177 КПК України, у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та який дорівнюватиме сумі в розмірі 53 680,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 194, 197, 199, 309, 395, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001768 від 05.06.2023 року - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України строк тримання під вартою строком на 30 днів, а саме до 08.10.2023 року включно.

Строк дії ухвали до 08 жовтня 2023 року включно.

Одночасно визначити підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави. Визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі в сумі 53 680,00 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача , МФО: 820172, банк отримувача: Державна казначейська служба України в м. Києві, рахунок UA1012089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожним викликом; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.

Перелічені обов`язки покласти на ОСОБА_5 на строк не більше 30 днів.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва та слідчого суддю Деснянського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, підозрюваним, який перебуває під вартою в той строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1