ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/461/23 Справа № 712/9132/23 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2023 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря ОСОБА_5 ,

за участі:

скаржників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 05 вересня 2023 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 , ОСОБА_7 на бездіяльність Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в :

Заявники ОСОБА_6 та ОСОБА_7 звернулися зі скаргою на бездіяльність щодо внесення відомостей до Єдиного Державного реєстру досудових розслідувань, мотивуючи свої вимоги тим, що 22 серпня 2023 року вони до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області подали заяву про злочин у порядку ст. 214 КПК України про притягнення до кримінальної відповідальності голови правління ОСББ «Геронимівка» ОСОБА_8 та головного бухгалтера ОСОБА_9 . Скаржники вважали, що ці посадові особи протягом 2018 -2023 років шляхом обману, з корислівих мотивів незаконно заволоділи грошовими коштами, в особливо великому розмірі співвласникв багатоквартирних будинків АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , за ознаками злочину, предбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Вказували на те, що при спілкуванні з жителями багатоквартирних будинків встановлено, що фактично збори щодо створення ОСББ та встановлення розміру внесків не проводилися.

Не дивлячись на те, ОСОБА_8 ОСОБА_9 , починаючи з травня 2018 року, щомісячно надсилають співвласникам будинків рахунки на оплату та стягують кошти нібито на утримання багатоквартирних будинків, з розрахунку 2 грн. за 1 кв.м. площі квартири.

Згідно з даними з відкритих джерел, дохід ОСББ «Геронимівка» за 2020 рік склав 436 000 гривень, тобто 36 333 грн. на місяць.

Отже за період з 01.05.2018 року по 01.08.2023 рік вказані особи незаконно, шляхом обману заволоділи коштами громадян на суму 2 288 979 грн., що в 134 645 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян і є особливо великим розміром.

Вказали, що комунальні послуги з водопостачання, водовідведення та вивезення твердих побутових відходів, утримання майданчику для видалення сміття, освітлення прибудинкової території надає КП «Геронимівка», куди сплачується окремо за вказані послуги.

Таким чином, посадові особи ОСББ ОСОБА_8 та ОСОБА_9 за період з 01.05.2018 року по 01.08.2023 рік незаконно, шляхом обману заволоділи коштами (внесками) співвласнків багатоквартирних будинків, в особливо великих розмірах, а тому в їхніх діях вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України.

Заяву про злочин подано 22.08.2023, проте всупереч вимогам ст.214 КПК України працівниками Черкаського РУП ГУНП України в Черкаській області відомості про вказані правопорушення протягом 24 годин після отримання повідомлення не внесені до ЄРДР, відповідний витяг з ЄРДР не надано.

У зв`язку з цим просили: зобов`язати Черкаське РУП ГУНП в Черкаській області внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення, вчинене ОСОБА_8 та ОСОБА_9 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 05 вересня 2023 року в задоволенні зазначеної скарги відмовлено з підстав відсутності в заяві достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, що описані в ній події свідчать, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення.

Не погоджуючись з такою ухвалою слідчого судді, скаржники ОСОБА_6 та ОСОБА_7 подали апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просять про її скасування та задоволення їх скарги.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, скаржники вказують, що твердження слідчого судді ОСОБА_1 про те, що між ними, як співвласниками багатоквартирних будинків та так званим ОСББ «Геронимівка» склалися корпоративні відносини, не відповідає фактичним обставинам, оскільки вони не створювали об`єднання співвласників багатоквартирних будинків, не ставали його учасниками і не набули корпоративних прав.

Стверджують, що дії ОСОБА_8 та ОСОБА_9 носять кримінально-правовий характер і мають розглядатися в порядку кримінально-процесуального закону.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали провадження, колегія суддів приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, заявники 22 серпня 2023 року звернулися з заявою, яка зареєстрована в канцелярії Черкаського РУП ГУНП 23.08.2023 №46/кол-60, а також у інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журнал єдиного обліку) Черкаське районне управління поліції ГУНП в Черкаській області 24.08.2023 за №37327, що підтверджується талоном-повідомленням від 29.08.2023 року.

Відомості за їх заявою про злочин не внесені до ЄРДР.

Скаржники ОСОБА_6 і. та ОСОБА_7 вважають невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за їх заявою порушенням вимог КПК України у зв`язку з чим звернулися до слідчого судді зі скаргою.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 11 КК України злочином (кримінальне правопорушення) є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Однак, до ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

При цьому зміст ч.1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, викладеного у Постанові Великої палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: (1) розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу (2) не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; (3) порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; (4) використання інструментів статті 214 КПК не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК), а також (5) унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК).

Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених раніше.

Колегія суддів приходить до висновку, що слідчий суддя суду першої інстанції повно і об`єктивно дослідив матеріали провадження та дійшов обґрунтованого висновку щодо відмови у задоволенні скарги ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР.

Посилання в апеляційній скарзі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на те, що викладені в заяві відомості про вчинення кримінального правопорушення підлягали обов`язковому внесенню до ЄРДР є необґрунтованими.

Так, у заяві про злочин вказується, що голова правління ОСББ «Геронимівка» ОСОБА_8 та головний бухгалтер ОСОБА_9 , протягом 2018 -2023 років шляхом обману, з корисливих мотивів незаконно заволоділи грошовими коштами, в особливо великому розмірі співвласникв багатоквартирних будинків АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

При цьому скаржники в заяві посилаються на цивільну справу № 707/1164/22, яка розглядалася Черкаським апеляційним судом, а також на покази жителів багатоквартирних будинків у с. Геронимівка, з приводу нестворення ОСББ, однак вказане не свідчить про наявність ознак злочину за ч. 4 ст. 190 КК України.

Крім того, аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у ч. 4 статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст ч. 1 зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Обов`язок зареєструвати заяву не є обов`язком зареєструвати відомості з цієї заяви в ЄРДР та законодавцем чітко розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч.1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч.4 ст. 214 КПК України.

Як вірно зазначив в ухвалі слідчий суддя, з поданої заяви та її змісту не вбачається зазначення обставин та фактів, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення.

Наведені у заяві ОСОБА_6 та ОСОБА_7 факти щодо вчинення кримінального правопорушення не містять об`єктивних даних, передбачених ст. 214 КПК України, які дійсно свідчать про ознаки злочину, отже, їх заява за своїм змістом і суттю не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, на переконання колегії суддів, рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, а тому підстав для його скасування немає.

Керуючись ст.ст. 303, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 та ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 05 вересня 2023 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 , ОСОБА_7 на бездіяльність Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді: