Справа № 646/2458/23
№ провадження 1-кп/646/375/2023
УХВАЛА

06.06.2023 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі

судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Харкові в режимі відеоконференції з ДУ «дніпровськаустанова виконання покарань (№4)» обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000012 від 03.01.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України,

в с т а н о в и в:

01.06.2023 р. до суду надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано обвинувачується ОСОБА_5 , відповідно до вимог ст. 12 КК України кваліфікується як тяжкий злочин, іншими, більш м`якими запобіжними заходами запобігти настанню ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не видається за можливе, оскільки існують обґрунтовані доказами достатні підстави вважати, що незастосування до обвинуваченого найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою призведе до неправомірного впливу на свідків, переховуванню обвинуваченого від органів досудового розслідування, знищенню та спотворенню документів, вчиненню інших тяжких та особливо тяжких злочинів, неправомірного впливу на стан досудового розслідування, а також перешкоджанню досягненню завдань кримінального провадження, закріплених у ст. 2 КПК України. Виключно застосування саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що раніше ухвалою суду відносно нього було обрано запобіжний захід у виді застави, обов`язки ним не порушені, а тому вважає можливим обрати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Захисник в судовому засіданні підтримала думку обвинуваченого ОСОБА_5 , просила обрати інший запобіжний захід, а саме у виді застави, оскільки під час раніше обраного запобіжного заходу у виді застави обвинувачений не переховувався від органу досудового розслідування, не скоював тиск на свідків, не порушував обов`язків, визначених ухвалою суду.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обставини, в яких підозрюється ОСОБА_5 , підтверджують наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме

обвинувачений може переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, оскільки частина території України окупована державою агресором, що дає змогу обвинуваченому залишити підконтрольну Україні територію, використовуючи зв`язки із особами, які перебувають на тимчасово окупованих територіях. Так як обвинувачений ОСОБА_5 має безпосередній доступ до документації, тому може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обвинуваченому ОСОБА_5 відомо місце проживання свідків вчинення кримінального правопорушення, а тому може здійснити спробу незаконного впливу на них, враховуючи наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_5 добровільно зайняв посаду в незаконно створеному органі, вбачається ризик того, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення проти основ національної безпеки України.

Враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_5 вчинив злочин проти основ національної безпеки України під час воєнного стану, його дії несли підвищений ступінь суспільної небезпеки, а тому у цьому кримінальному провадженні наявний суспільних інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав і інтересів суспільства.

Відповідно до положень абз. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Таким чином, суд вважає, що клопотання прокурора про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 196, 314, 314-1, 316, 372 КПК України, -

у х в а л и в:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 терміном до 60 днів, тобто до 05.08.2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її оголошення до Харківського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1