ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/4996/23
Провадження № 1-кс/362/787/23
У Х В А Л А

14 серпня 2023 року слідчий суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 розглянувши клопотання представника заявника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в:

10.08.2023 року на електрону пошту суду надійшло клопотання від представника заявника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, в вона який просить скасувати арешт на майно, а саме на земснаряд біло-синього кольору без ідентифікуючих номерів в технічно-несправному стані, накладений ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 06.08.2022 року у справі №362/3068/22.

Вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України. Слідчі судді у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що віднесені на їх розгляд сторонами ( ст. 26 КПК України).

Разом з тим, подана до суду скарга не містить підпису представника заявника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 , що в даному випадку позбавляє можливості слідчого суддю перевірити чи належна особа звернулась до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту.

Кримінальним процесуальним кодексом України окремо не визначено перелік документів, якими мають підтверджуватися повноваження представника заявника, проте безперечно вказаним процесуальним законом ставляться вимоги до документів, якими уповноважуються особи на представництво для захисту прав та інтересів, пов`язаних із кримінальним процесом, а саме нормами ст. ст. 44, 45, 50, 51, 58-60, 63, 64 КПК України.

Зі змісту ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» вбачається, що документами, які посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: договір про надання правової допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги та повноваження адвоката як представника в цивільному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Відповідно до п. 12 Положенню про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженому рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 року №41 з подальшими змінами, ордер містить наступні реквізити: серію, порядковий номер ордера; прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога; посилання на договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа; назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», прізвище, ім`я, по батькові адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі ордера, номер та дату його свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, найменування органу, який його видав (КДКА відповідного регіону, з 01.01.2013 радою адвокатів відповідного регіону); номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане; ким ордер виданий (назву організаційної форми): адвокатом, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально (із зазначенням адреси робочого місця); адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (повне найменування адвокатського бюро/адвокатського об`єднання та його місцезнаходження); адресу робочого місця адвоката, якщо вона відрізняється від адреси місцезнаходження адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, яке видає ордер; обмеження повноважень, якщо такі передбачені договором про надання правничої (правової) допомоги; дату видачі ордера; підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»); підпис адвоката, який надає правову допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі «Адвокат»); підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням; двовимірний штрих-код QR-код з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ.

Так, якщо сформований в системі «Електронний суд» ордер на надання правничої (правової) допомоги, в повному обсязі не відповідає вимогам вищевказаного Положення, оскільки не зазначена назва органу, у якому надається правова допомога та відсутній двовимірний штрих-код QR-код з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ.

Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах від 05.06.2019 у справі №9901/847/18 та від 03.07.2019 у справі № 9901/939/18 зробила висновок про те, що в ордері на надання правової допомоги має бути зазначена назва конкретного суду, у якому адвокат надає правову допомогу. У разі відсутності в ордері такого суду, такий ордер не може бути визнаний документом, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги.

Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга не містить підпису представника заявника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 та нею не надано до суду належного документу, який би підтверджував повноваження адвоката на подачу, підписання скарги та представлення інтересів в рамках даної справи, а тому клопотання про скасування арешту майна, підлягає поверненню, відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Керуючись статтями 7, 9, 303-304, 306-307, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника заявника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення клопотання невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом зі клопотанням та усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити заявнику право повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Текст ухвали виготовлено 14.08.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1