Справа № 953/3789/23
н/п 1-кс/953/3540/23
"18" травня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова в складі :
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
захисника - адвоката ОСОБА_4 ,
обвинуваченого - ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженця с.Колонтаїв Краснокутського району Харківської області, громадянина України, раніше не судимого, який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 410 КК України, -
Справа розглядається суддею Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_6 .
Обвинуваченому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Харківський слідчий ізолятор», із визначенням застави, строк якого закінчується.
Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Прокурор подав клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу з підстав наявності ризиків передбачених п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив визначити обвинуваченому заставу в мінімальному розмірі.
Обвинувачений та захисник проти клопотання заперечували.
Згідно Постанови КМУ від 9 грудня 2020 р. N 1236 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" зі змінами установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 19 грудня 2020 р. до 30 червня 2023р.
Пунктом п. 20-5 Перехідних положень КПК України встановлені тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження.
Так, відповідно до п. 20-5 Перехідних положень КПК України у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Головуючий суддя ОСОБА_6 на теперішній час відсутня, внаслідок чого позбавлена можливості розглянути клопотання прокурора, внаслідок чого воно було передано на авторозподіл, і протоколом автоматичного визначення судді від 17.05.2023р., визначено суддю ОСОБА_1 для розгляду поданого клопотання.
Суд, вислухавши пояснення учасників судового провадження та дослідивши відповідні матеріали, вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.
Ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 21.03.2023 обвинуваченому ОСОБА_5 продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 19.05.2023, із визначенням застави у розмірі 402 600 грн.
Відповідно до практики ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 ЄСПЛ вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
У судовому засіданні встановлено, що залишається достатньо підстав вважати, що обвинувачений ОСОБА_5 , опинившись на волі, зможе перешкодити встановленню істини по справі під час судового провадження і на це вказує характер протиправних дій, у вчиненні яких він обвинувачується і щодо яких є обґрунтована органами досудового розслідування підозра.
Крім того, є достатні підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_5 , з огляду на усвідомлення можливості отримання кримінального покарання у вигляді позбавлення волі, зможе ухилитися від явки до суду і не виконати його процесуальні рішення, тобто існує ризик переховування.
Також суд зазначає, що за вчинення інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 410 КК України, передбачено покарання лише у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 12 років, так як вказане кримінальне правопорушення віднесено, до категорії особливо тяжкого злочину.
Приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, характер вчиненого кримінального правопорушення, той факт, що в країні період дії воєнного стану, дані про особу обвинуваченого, а також те, що при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу обвинувачений буде мати можливість незаконно впливати на свідків, тим самим перешкоджати кримінальному провадженню, суд вважає, що вказане свідчить про неможливість забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого, у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Тому суд вважає за необхідне продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 на 60 днів, тобто до 16 липня 2023 року включно, оскільки відсутні підстави вважати, що інші, менш суворі запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст.194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду та його належну поведінку.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, суд вважає необхідним визначити заставу 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 402 600 гр. (2684 х 150 = 402 600 гр.), та вважає її достатньою для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.
На підставі викладеного, ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193,194, 196, 197, 205, 331 КПК України, суд,-
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Харківський слідчий ізолятор» на 60 днів, тобто до 16 липня 2023 року включно.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 обов`язки: 1) прибувати до суду за кожною вимогою; 2) не відлучатися з м. Харкова без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання в м. Харкові.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Роз`яснити заставодавцю, що обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене законом покарання до 12 років позбавлення волі, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом до суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.
Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку обвинуваченого; забезпечувати явку, належно повідомленого обвинуваченого до суду; повідомлення суд про причини неявки обвинуваченого.
Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення суду про зміну свого місця проживання або перебування, обов`язку не відлучатися з м. Харкова без дозволу суду.
Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Встановити строк дії ухвали з 18.05.2023р. по 16.07.2023р.

Суддя ОСОБА_1