Справа № 296/5998/23
Ухвала

Іменем України

22 червня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчої ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчої СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Глиняни, Золочівського р-ну, Львівської обл., громадянина України, освіта середня спеціальна, офіційно не працюючого, зареєстрованого та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, у кримінальному провадженні №0000168 від 04.04.2023, -

встановив:

Слідча слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області майор поліції ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира із клопотанням, погодженим прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , відповідно до змісту якого просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

В обґрунтування поданого клопотання слідча ОСОБА_4 зазначає, що слідчими СУ ГУНП в Житомирській області в складі слідчої групи здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000168 від 04.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Згідно поданого клопотання вбачається, що у достовірно невстановлений день, час та місці, однак не пізніше 04.04.2023 у ОСОБА_5 виник умисел, спрямований на придбання та зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

З метою реалізації свого умислу, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 04.04.2023, ОСОБА_5 в порушення зазначених вище норм законодавства та нормативно-правових актів України, діючи з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, не маючи відповідного дозволу, за невстановлених обставин незаконно придбав бойові припаси, а саме п`ять наступальних осколкових ручних гранат Ф-1 з п`ятьма уніфікованими запалами ручних гранат дистанційної дії УЗРГМ (УЗГРМ-2) та сімдесят три патрони, калібру 5.45 мм, які в подальшому за невстановлених слідством обставин переніс до місця свого проживання, що за адресою АДРЕСА_1 , де 20.06.2023 в період часу із 13 години 22 хвилини по 17 годину 55 хвилин проведено обшук та вилучено п`ять наступальних осколкових ручних гранати Ф-1 з п`ятьма уніфікованими запалами ручних гранат дистанційної дії УЗРГМ (УЗГРМ-2) та сімдесят три патрони, які є боєприпасами до стрілецької вогнепальної зброї, а саме бойовими 5,45 мм з проміжними патронами з кулею «ПС» зразка 1974 р. зі сталевим осердям.

20.06.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

21.06.2023 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідча та прокурор обґрунтовують тим, що наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України:

- злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 є тяжким та містить безальтернативну санкцію - позбавлення волі на тривалий період часу (п.1 ч.1 ст.177 КПК України);

- не виключена можливість того, що перебуваючи на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, ОСОБА_5 може вчиняти спроби знищити, сховати, спотворити речові докази, які наразі не перебувають у розпорядженні органу досудового розслідування (п.2 ч.1 ст.177 КПК України);

- підозрюваний, з метою уникнення кримінальної відповідальності, перешкоджанню всебічного, повного та неупередженого встановлення обставин вчиненого злочину, може вчиняти спроби протиправного впливу на учасників кримінального провадження будь яким шляхом для зміни (відмови) від показів останніх. Зокрема, ОСОБА_5 може вчиняти спроби спілкуватися зі свідками у даному кримінальному провадженні, у тому числі, дистанційно, використовуючи досягнення науки і техніки у сфері інформаційних та телекомунікаційних технологій та попереджати останніх про докази, які перебувають у розпорядженні органів слідства, про необхідність знищити та приховати інші докази, про існування яких стороні обвинувачення наразі не відомо (п.п.3, 4 ч.1 ст.177 КПК України);

- характер та послідовність вчинення злочину, у якому підозрюється ОСОБА_5 може свідчити про те, що вчинення кримінальних правопорушень корисливого характеру є способом отримання джерел доходів для прожиття.

Прокурор ОСОБА_3 та слідча ОСОБА_4 в судовому засіданні подане клопотання підтримали та просили його задовольнити. Прокурор наголосив на наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання слідчої та застосувати стосовно підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Зазначив, що ризики, передбачені ст.177 КПК України відсутні: підозрюваний має постійне місце проживання, при цьому, санкція інкримінованої йому статті не може вважатися достатньою підставою для переховування; всі речові докази в межах кримінального провадження вже вилучені; підозрюваний не знайомий зі свідком у даному кримінальному провадженні. Просив врахувати міцні соціальні зв`язки та особу підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника. Додатково зазначив, що підозра є необґрунтованою, майно вилучене в ході обшуку за місцем його проживання йому не належать.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Пунктом 4 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає наступне.

Так як положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття "обґрунтованості підозри", в оцінці цього питання слідчій судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема "Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства", "Нечипорук та Йонкало проти України", Європейський суд з прав людини наголошує, що "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування "обґрунтована підозра" не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Обґрунтована підозра повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчою докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_5 , можливо, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.263 КПК України, що підтверджується, зокрема: повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 21 червня 2023 року; рапортами від 30 березня 2023 року, від 03 квітня 2023 року; повідомленнями начальника Управління Служби безпеки України в Житомирській області ОСОБА_7 від 04 квітня 2023 року №57/3673, від 27 квітня 2023 року №57/4552; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 11 квітня 2023 року; протоколами про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 03 травня 2023 року, від 08 травня 2023 року; повідомленням начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 полковника ОСОБА_9 від 09 травня 2023 року №19/122/23; копією ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 08 червня 2023 року у справі №296/5422/23; протоколом обшуку від 20 червня 2023 року; довідками про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 20 червня 2023 року №362, №363, №364; актами перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 20 червня 2023 року №360, №361; постановою про визнання предметів речовими доказами від 20 червня 2023 року; висновком експерта Житомирського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру МВС України від 21 червня 2023 року №СЕ-19/106-23/7924-БЛ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 20 червня 2023 року; протоколом допиту свідка від 22 червня 2023 року; протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відеоконтроль особи від 14 червня 2023 року.

20 червня 2023 року о 18 годині 21 хвилина за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, що підтверджується протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення.

Щодо наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.

Відповідно до частини 5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Слідчий суддя враховує посилання слідчої та прокурора на наявність такого ризику як можливість того, що ОСОБА_5 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, яке йому загрожує.

Так, ОСОБА_10 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення кримінального правопорушення, дають слідчому судді достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на волі, може, з метою уникнення покарання, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, виїхати за кордон.

Слідчий суддя також відзначає, що тяжкість покарання збільшує ймовірність ризику переховування підозрюваного.

Обґрунтованим є посилання слідчої та прокурора на наявність таких ризиків, як-то: можливість впливу ОСОБА_5 на свідків у кримінальному провадженні з огляду на викладені обставини вчинення кримінального правопорушення; можливість вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення, при цьому, в контексті останнього ризику слідчий суддя приймає до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення, в тому числі, кримінальних правопорушень проти власності.

Разом з тим, ризик знищення, переховування, спотворення речових доказів, які вже вилучено органом досудового розслідування, та ризик перешкоджання підозрюваним ОСОБА_5 кримінальному провадженню іншим чином, органом досудового розслідування достатньо не доведені.

Оцінюючи в сукупності встановлені судом обставини щодо заявлених слідчою та прокурором ризиків, тяжкість інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, який має міцні соціальні зв`язки та постійне місце проживання, є раніше не судимим в силу ст.89 КК України, слідчий суддя вважає, що застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного.

Щодо можливості застосування альтернативних запобіжних заходів, слідчий суддя зазначає наступне.

З огляду на ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є, в тому числі, забезпечення балансу між правами і інтересами окремої особи (підозрюваного) та суспільними інтересами (захист особи суспільства і держави), а також застосування належної правової процедури.

Частиною першою статті 181 КПК України встановлено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно з ч.2 ст.181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Слідчий суддя вважає, що на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту буде співмірним з існуючими ризиками, відповідатиме особі підозрюваного ОСОБА_5 і зможе забезпечити належне виконання останнім процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні клопотання слідчої СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 слід відмовити та застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання, з покладенням на нього наступних процесуальних обов`язків: цілодобово не відлучатися з місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, в провадженні якого перебувають матеріали досудового розслідування, прокурора або суду; прибувати до слідчого, прокурора, що здійснюватимуть досудове розслідування у кримінальному провадженні, за першим викликом на визначений ним час та до суду за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні за №0000168 від 04.04.2023; здати на зберігання органу досудового розслідування свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України, а також документи, що дають підстави для виїзду з України в умовах воєнного стану та на період мобілізації.

Керуючись статтями 176-179, 181, 193-194, 196, 392 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира, -

постановив:

У задоволенні клопотання слідчої СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання підозрюваного за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 20 серпня 2023 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні процесуальні обов`язки:

- цілодобово не відлучатися з місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, в провадженні якого перебувають матеріали досудового розслідування, прокурора або суду;

- прибувати до слідчого, прокурора, що здійснюватимуть досудове розслідування у кримінальному провадженні, за першим викликом на визначений ним час та до суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні за №0000168 від 04.04.2023;

- здати на зберігання органу досудового розслідування свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України, а також документи, що дають підстави для виїзду з України в умовах воєнного стану та на період мобілізації.

Строк дії ухвали та обов`язків встановити до 20 серпня 2023 року.

Контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 27 червня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1