У Х В А Л А

Іменем України

09 травня 2023 року

м. Київ

справа №761/20300/22

провадження №51-2812впс23

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі - Суд, колегія суддів) у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянув у судовому засіданні подання Київського апеляційного суду про направлення до іншого суду апеляційної інстанції матеріалів провадження №761/20300/22 за скаргою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на бездіяльність службових осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення і

ВСТАНОВИВ:

До Суду в порядку ст. 34 КПК надійшло подання Київського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання обґрунтовано неможливістю автоматизованого розподілу судової справи між суддями у зв`язку з відсутністю необхідної кількості суддів для розподілу справи.

Учасники судового провадження в судове засідання не прибули, хоча належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду подання, причини своєї неявки суду не повідомили, заяв та клопотань не подали.

Колегія суддів заслухала суддю-доповідача, дослідила матеріали подання, перевірила доводи, наведені у ньому, та дійшла такого висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.

Положеннями ч. 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Як слідує з подання, до Київського апеляційного суду надійшли матеріали провадження за скаргою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на бездіяльність службових осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення.

Проте, як убачається зі змісту подання Київського апеляційного суду, воно не містить належного мотивування неможливості утворити склад суду для апеляційного розгляду вказаних матеріалів провадження після задоволення самовідводів суддів цього суду.

Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 березня 2023 року призначення суддів не відбулось у зв`язку з відсутністю потрібної кількості суддів.

Однак в поданні не зазначено таких обставин, які б з урахуванням положень ст. 34 КПК вказували на те, що в Київському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового розгляду вищезазначених матеріалів провадження.

Так, з наявної у поданні інформації вбачається, що у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду здійснюють правосуддя 35 суддів та 1 суддя Харківського апеляційного суду за переведенням, з них рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду від 27 лютого 2023 року №2 визначено 11 суддів на спеціалізацію для розгляду апеляційних скарг на ухвали слідчих суддів.

Водночас з наданих матеріалів провадження вбачається, що відповідно до звіту щодо неможливості повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, кількість суддів судової палати з розгляду кримінальних справ складає 38 суддів, на поточну спеціалізацію було визначено 26 суддів, з яких 24 судді заявили собі самовідводи, які було задоволено у встановленому законом порядку.

Колегія суддів звертає увагу, що визначення спеціалізації суддів у судах апеляційної інстанції має забезпечувати виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження, а також запроваджена зборами відповідного суду спеціалізація суддів не може бути підставою для відмови в доступі до правосуддя в конкретному суді.

Рішенням Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

З урахуванням викладеного Суд вважає, що з подання апеляційного суду не вбачається, що у цьому апеляційному суді вичерпані усі можливості для формування складу колегії для розгляду матеріалів провадження за скаргою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на бездіяльність службових осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення.

За таких обставин подання Київського апеляційного суду задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 31, 34 Кримінального процесуального кодексу України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Подання Київського апеляційного суду про направлення до іншого суду апеляційної інстанції матеріалів провадження №761/20300/22 за скаргою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на бездіяльність службових осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення залишити без задоволення.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3