Справа № 932/920/23
Провадження № 1-кс/932/2452/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні суду скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого у порядку ст. ст. 303 - 307 КПК України,-

ВСТАНОВИВ:

19 червня 2023 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла вищевказана скарга, в якій адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 просить зобов`язати старшого слідчого СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області слідчої групи, який здійснює досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000462, в триденний строк розглянути по суті в порядку ст. 220 КПК України подане клопотання віх. № 2 від 12.04.2023 р., про, що винести відповідну постанову та надіслати її скаржнику.

Скаргу обґрунтовано тим, що 04.05.2023 р. було подано поштою до старшого слідчого СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області слідчої групи, який здійснює досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000462, клопотання вих. № 2 від 12.04.2023р., в порядку ст.220 КПК України (далі по тексту - клопотання). Вказане клопотання було отримано 10.05.2023р., що підтверджується інформацією з сайту Укрпошти. Однак, станом на день подання даної скарги слідчим клопотання, не розглянуто, жодної постанови слідчого з приводу розгляду поданого клопотання в порядку ст. 220 КПК України не було отримано. У зв`язку з чим було за телефоновано до ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області та було отримано відповідь, що дійсно клопотання було прийнято та зареєстровано, проте іншої інформації, щодо розгляду поданого клопотання не має. Ухилення слідчого від розгляду клопотання, упродовж триденного строку не звільняє слідчого від вказаного обов`язку у подальшому. Зазначене свідчить, що бездіяльність слідчого має триваючий характер, тобто відбувається по теперішній час,

Представник скаржника у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином, просив про розгляд справи за його відсутності.

Представник СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області у судове засідання не з`явився, про час та дату судового засідання повідомлений належним чином.

Беручи до уваги положення ст. ст. 22, 26 КПК України в частині того, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом та ч. 3 ст. 306 КПК України, яка регламентує, що неявка суб`єкта оскарження не перешкоджає розгляду провадження, з урахуванням строків розгляду таких скарг, вважає за можливе, у даному конкретному випадку, перейти до розгляду скарги по суті у їх відсутність.

Вивчивши скаргу та додані до неї документи, виходжу з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом ч. 1,2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно частини 1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до норм ст. 303 КПК України, на досудовому розслідуванні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Але разом із тим, відповідно до правового висновку, який викладений у Постанові Верховного Суду № 556/450/18 (провадження № 51-4229км20), підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, слідчий суддя при вирішенні питання про те, чи підлягають відповідні відомості, викладені у заяві скаржника, внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань, повинен встановити наявність вагомих обставин вчинення кримінального правопорушення, встановити ознаки кримінально протиправного діяння, а не робити це «автоматично», без ретельного дослідження первинних фактів, які об`єктивно свідчать про вчинення злочину (проступку).

Як встановлено слідчим суддею, заявник на обґрунтування своїх доводів не надав копію клопотання вих. № 2 від 12.04.2023р., в порядку ст.220 КПК України, яке було надіслано старшому слідчому СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області слідчої групи, який здійснює досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000462. За таких підстав слідчий суддя позбавлений можливості встановити, яке саме було подане клопотання, та з якого приводу, а відтак не може вирішити питання про зобов`язання, у строки передбачені чинним законодавством розгляду.

Слідчий суддя не має права самостійно збирати докази, які подаються лише стороною кримінального провадження.

Згідно із ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Як встановлено слідчим суддею, заявник звернувся до відділу поліції 04 травня 2023 року, а скарга подана 19 червня 2023 року, тобто з пропуском встановленого строку на подання скарги.

Аналізуючи причини пропуску заявником встановленого частиною 1 ст. 303 КПК України строку подання скарги на предмет їх поважності, слідчий суддя виходить з того, що поважними можуть бути визнані такі обставини, які об`єктивно перешкоджали особі вчинити певні процесуальні або інші визначені законом дії, у встановлений законом строк, тобто, особа була позбавлена такої можливості з незалежних він неї обставин.

Як вбачається зі змісту скарги і доданих до неї документів, причин, які б за своїм змістом і суттю можливо було б визнати поважними щодо пропуску строку на подання скарги, слідчому судді не надано, а тому підстав для поновлення пропущеного строку слідчий суддя не вбачає.

Слідчий суддя не може виходити за межі свої повноважень, наданих чинним законодавством України.

Відповідно до вимог ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчим суддею постановляється ухвала про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача, чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-карного діяння.

Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

З урахуванням викладеного вважаю необхідним у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 2, 22, 214, 303, 304, 309, 310, 369, 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого у порядку ст. ст. 303 - 307 КПК України .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання скаржником її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1