НОВОАРХАНГЕЛЬСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
15.09.2023смт. Новоархангельськ394/275/23 1-кп/394/68/23
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Новоархангельський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1

при секретарі судового засідання: ОСОБА_2

з участю прокурора: ОСОБА_3

обвинуваченого: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Новоархангельськ кримінальне провадження, що внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000085 від 06.02.2023 року за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця с. Покотилове Новоархангельського району Кіровоградської області, мешканця: АДРЕСА_1 , із середньою освітою, військовозобовязаного, неодруженого, на утриманні троє неповнолітніх дітей, пільг немає, стан здоров`я задовільний, тимчасово непрацюючого, раніше не судимого

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України

в с т а н о в и в :

ОСОБА_4 вчинив незаконну порубку лісу за таких обставин:

05 лютого 2023 року у ОСОБА_4 виник умисел на незаконну порубку дерев за межами с. Кальниболота Голованівського району Кіровоградської області за координатами: Кальниболота Голованівського району Кіровоградської області, за координатами: широта 48.49, 17, довгота 30.57, 20 з метою їх подальшого використання в особистих цілях. Так, ОСОБА_4 , діючи з прямим умислом всупереч: п.1 ч. 1 ст. 67, ч. 1 ст. 69 Лісового кодексу України, п. 2, п.3 та п.8 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23.05.2007 року, а також всупереч вищевказаних вимог природоохоронного законодавства, без спеціального дозволу на використання лісових ресурсів, лісорубного квитка або лісового квитка, близько 10 години прибув до лісозахисної смуги, яка розташована за межами с. Кальниболота Голованівського району Кіровоградської області за координатами: широта 48.49, 17, довгота 30.57, 20, де діючи з прямим умислом на незаконну порубку дерев, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, за допомогою ланцюгової бензопили марки «STIHL», здійснив незаконну порубку деревини, тобто повністю відокремив від кореня до ступеню припинення росту дерева, в кількості семи сироростучих дерев породи «Акація» діаметром дерева у корі біля шийки кореня 22 см, 22,5 см, 24,5 см, 33,5 см. 43 см, 47 см та дерева породи «Ясен», діаметром дерева у корі біля шийки кореня 27,5 см, чим завдав істотної шкоди, яка згідно висновку експерта №598/1168/23-27, становить 60 736 грн. 80 коп.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 , пояснив, що йому зрозуміло в чому він обвинувачується, свою провину в інкрімінованому йому правопорушені визнав повністю, зазначив, що зрізав дерева в урочищі неподалік селе для власних потреб, щоб було чим опалювати будинок, бо має малих дітей, щиро розкаявся у вчиненому, жалкує про вчинене, зазначив, що подібного більше не станеться.

Прокурор в судовому засіданні зазначив, що вина ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України доводиться зібраними у справі доказами, вважав за необхідне призначити покарання обвинуваченому у виді обмеження волі строком на 2 роки із застосуванням іспитового строку на 1 рік.

Представник потерпілого до судового засідання надав заяву, згідно якої в питанні призначення покарання поклався на розсуд суду.

Враховуючи те, що обвинувачений в повному обсязі визнав свою провину у вчиненні інкримінованої крадіжки майна, при обставинах викладених у обвинувальному акті, беручи до уваги, що учасники судового провадження не оспорюють фактичні обставини провадження і правильно розуміють зміст цих обставин, відсутні сумніви щодо добровільності їх позиції, суд роз`яснивши положення ч.3 ст.349 КПК України про те, що у такому випадку вони будуть позбавлені права оспорювати фактичні обставини провадження у апеляційному порядку, визнав недоцільним дослідження доказів стосовно всіх фактичних обставин провадження, які ніким не оспорюються.

Згідно ст. 22 КПК України кримінально провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення та стороною захисту своїх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість створює необхідні умови для реалізації сторонами їх процесуальних прав і обов`язків. Саме сторона обвинувачення повинна забезпечити подання доказів, на обґрунтування обставин, на які вона посилається.

Судом було вжито всіх необхідних умов та заходів, передбачених КПК для реалізації сторонами своїх прав.

Суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному , всебічному і неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожен доказ з точки зору належності, допустимості і достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття обґрунтованого рішення, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, про що прямо передбачено ст. 95 КПК України.

Розгляд даного кримінального провадження провадився відносно обвинуваченого ОСОБА_4 межах пред`явленого йому, відповідно до обвинувального акта, обвинувачення.

При ухваленні вироку, суд вважає за необхідне відповідно до положень ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду" застосувати як джерело права Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду, а саме: ст. 6 Конвенції, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також рішення ЄСПЛ "Коробов проти України", "Кобець проти України", "Бочаров проти України" де зазначається, що при оцінці доказів, суд як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом» і така доведеність випливає із достатньо переконливих, чітких, узгоджених між собою висновків.

Статтею 246 КК України передбачено відповідальність за незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду

Суд, заслухавши прокурора, обвинуваченого, дослідивши та проаналізувавши всі докази, дійшов до висновку, що надані стороною обвинувачення докази є належними, допустимими, і стороною захисту не спростовані. В ході розгляду встановлено, що подія кримінального правопорушення, інкримінованого ОСОБА_4 , дійсно мала місце за обставин, викладених вище, вина обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення доведена «поза розумним сумнівом».

Органами досудового розслідування було вірно кваліфіковано дії обвинуваченого і суд погоджується з такою кваліфікацією, оскільки об`єктом даного правопорушення є встановлений порядок охорони, раціонального використання і відтворення лісу, об`єктивна сторона правопорушення полягає саме у незаконноій порубці дерев, при цьому це вказані дії обвинуваченого заподіяли істотну шкоду, правопорушення вчинено з прямим умислом з корисливою метою суб`єктом злочину.

Таким чином, дії обвинуваченого ОСОБА_4 , пов`язані із незаконною порубкою дерев, суд кваліфікує за ч.1 ст.246 КК України.

Вирішуючи питання про призначення покарання, суд виходить з принципів законності справедливості, обгрунтованності та індивідуалізації призначеного покарання, при цьому керується вимогами ст. 65 КК України, відповідно до якої особі має бути призначене покарання необхідне і достатнє для її виправлення та попередження нових злочинів, а згідно ст. 50 КК України покарання має на меті не тільки кару, і й виправлення засудженого.

Відповідно до абз. 17 ст. 368 КПК України, ухвалюючи вирок, суд приймає до відома досудову доповідь з інформацією про соціально-психологічну характеристику особи обвинуваченого. Так, з досудової доповіді, вбачається, що за результатами оцінки особи ОСОБА_4 ризик вчинення повторного кримінального правопорушення середній, при цьому він не становить небезпеку для суспільства, в тому числі для окремих осіб, а також існує ймовірність виправлення правопорушника без ізоляції від суспільства із застосуванням заходів контролю та пробаційних програм.

Згідно ст.ст. 66, 67 КК України пом`якшуючими покарання обставинами обвинуваченому ОСОБА_4 є щире каяття, яке виразилось у тому, що обвинувачений визнав свою вину та щиро жалкує про вчинення ним кримінального правопорушення, засуджує свою протиправну поведінку, в процесі досудового та судового розгляду справи давав правдиві показання, які посприяли органам правосуддя встановити істину по справі, обтяжуючих покарання обставин в обвинувальному акті не вказано та судом не встановлено.

Призначаючи вид і міру покарання, суд враховує особу обвинуваченого, що за місцем проживання характеризується посередньо, на обліку у лікарів - нарколога та психіатра не перебуває, характер і ступінь суспільної небезпечності вчиненого ним кримінального правопорушення, що згідно приписів ст. 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів. При цьому, враховуючи роз`яснення, які містяться у ППВС України від 24.10.2003 року «Про практику призначення судами кримінального покарання», суд оцінюючи ступінь тяжкості вчиненого, особу обвинуваченого, його ставлення до вчиненого, відсутність претензій з боку потерпілого, досудову доповідь, позицію прокурора, вважає, що виправлення обвинуваченого можливе без ізоляції від суспільства, тобто обвинуваченому слід призначити покарання у виді обмеження волі в межах санкції статті, із застосуванням положень ст.ст. 75, 76 КК України. Саме таке покарання буде найбільш відповідати принципам та меті його призначення і буде необхідним та достатнім для виправлення засудженого і профілактики вчинення ним нових злочинів.

Прокурором було заявлено цивільний позов, згідно якого просять стягнути з обвинуваченого заподіяну матеріальну шкоду у розмірі 60736 грн.

При вирішенні цивільного позову суд керується відповідними нормами цивільного законодавства, які регулюють майнову відповідальність за шкоду.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно з ч. 2 ст. 127 КПК України, шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову у кримінальному провадженні. Ухвалюючи обвинувальний вирок, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому (ч.1 ст.129 КПК України).

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними діями особистим немайновим правам або майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, якщо вона не доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги те, що обвинувачений свою вину визнав повністю та його незаконні дії призвели до державних збитків, суд вважає, що цивільний позов необхідно задовольнити повністю та стягнути з обвинуваченого на користь Надлацької сільської ради заподіяну ним матеріальну шкоду.

Долю речових доказів суд вирішує відповідно до вимог ст. 100 КПК України.

Частиною 9 ст.100 КПК України встановлено, що питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Враховуючи, що суд прийшов до висновку про винуватість ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, а майно, на яке накладено арешт, відповідно до п. 1, 4 ч. 1 ст. 96-2 КК України, ч. 9 ст. 100 КПК України, підлягає спеціальний конфіскації як майно, одержане внаслідок вчинення кримінального правопорушення, та як майно, що використовувалося як знаряддя та засоби вчинення кримінального правопорушення, то суд приходить до висновку про відсутність підстав для скасування накладеного арешту та необхідність його застосування до моменту набрання вироком законної сили та вирішення правової долі речових доказів відповідно до цього судового рішення.

Таким чином, речові докази у даному кримінальному провадженні, що підлягають спеціальній конфіскації, слід конфіскувати в дохід держави.

Процесуальні витрати в даному кримінальному провадженні на залучення експертів відповідно до ст. 124 КПК України необхідно стягнути з обвинуваченого на користь держави, оскільки його вина доведена в повному обсязі.

Враховуючи вид покарання та порядок його відбуття, будь-який запобіжний захід обвинуваченому не обирати.

Відповідно до ч.15 ст.615 КПК України, в умовах дії воєнного стану після складання та підписання повного тексту вироку суд вважає за можливе обмежитися проголошенням його резолютивної частини з обов`язковим врученням учасникам судового провадження повного тексту вироку в день його проголошення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 370, 373, 374 КПК України, суд -

у х в а л и в :

ОСОБА_4 визнати винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 246 КК України та призначити йому покарання за ч.1 ст. 246 КК України у виді обмеження волі строком на 2 /два/ роки.

В силу ст. 75 КК України ОСОБА_4 звільнити від відбування покарання з випробуванням. Встановити іспитовий строк тривалістю 1 /один/ рік.

На підставі ст. 76 КК України зобов`язати ОСОБА_4 в період іспитового строку періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації, працевлаштуватися або за направленням органів пробації звернутися до органів державної служби зайнятості.

Цивільний позов Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Надлацької сільської ради про відшкодування шкоди - задовольнити в повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь Надлацької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в сумі 60736 (шістдесят тисяч сімсот тридцять шість) гривень 80 коп., отримувач: ГУК у Кіровоградській області/ код МФО 899998, на розрахунковий рахунок: UA0011539, , код класифікації доходів бюджету 24062100, грошові стягнення за шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природнього середовища

Стягнути з ОСОБА_4 в дохід держави процесуальні витрати за проведення судової товарознавчої експертизи в даному кримінальному провадженні в сумі 4779 грн.60 коп.

На підставі ст. ст. 96-1, 96-2 КК України, бензопилу марки «STIHL MS 180», помаранчевого кольору, що знаходиться на зберіганні у кімнаті зберігання речових доказів Голованівського РВП ГУНП у Кіровоградській області, автомобіль марки "ГАЗ32213-224" білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про державну реєстрацію транспортного засобу є власністю ОСОБА_5 та 2 метри кубічних стосів породи "Ясен", "Акація", які знаходяться в багажногому відділенні вказаного автомобіля - конфіскувати у власність держави.

Вирок може бути оскаржено до Кропивницького апеляційного суду через Новоархангельським районний суд Кіровоградської області протягом 30 днів з дня його проголошення. Вирок набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження. Копію вироку негайно після його проголошення вручити прокурору та обвинуваченому, роз`яснити, що інші учасники судового розгляду мають право отримати копію вироку в суді.

Повний текст вироку негайно після проголошення резолютивної частини згідно ч.15 ст.615 КПК України вручити учасникам судового провадження.

Роз`яснити, що інші учасники судового розгляду мають право отримати копію вироку в суді. Учаснику, який не був присутній в судовому засідання, надіслати копію вироку не пізніше наступного дня.

Суддя