Справа № 386/937/23
Провадження № 1-кс/386/390/23
УХВАЛА

Іменем України

20 вересня 2023 року

Голованівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Голованівськ Кіровоградської області заяву адвоката - ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження №0000037 від 03 травня 2023 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 Кримінального кодексу України

встановив:

В провадженні судді Голованівського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_5 перебуває кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

18.09.2023 року до суду надійшла заява адвоката - ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 при розгляді кримінальної справи №386/937/23 з наступних підстав.

Так, ухвалою від 31.07.2023 року у справі призначено підготовче засідання на 10:00 год. 25.08.2023 року, яке захисник просив проводити за його участі в режимі відеоконференції в програмному забезпеченні "EasyCon" з власних технічних засобів, яке судом не вирішене.

Також зазначає, що 21.08.2023 року ним до суду скеровано клопотання про витребування доказів, які знаходяться у ПрАТ «ВФ Україна» та ПрАТ «Київстар», до якого залучено ордер та копія свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

Перед початком підготовчого судового засідання 25.08.2023 року секретар судового засідання повідомила, що його клопотання від 21.08.2023 року про витребування доказів знаходиться у головуючого судді.

Після відкриття підготовчого засідання судом зазначено, що від захисника надійшло клопотання про витребування доказів і запитано прокурора Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 чи ознайомився він з ним, на що останній повідомив, що так.

З огляду на те, що матеріалах справи відсутнє клопотання прокурора про ознайомлення з матеріалами справи, можна дійти висновку, що прокурор ОСОБА_3 міг ознайомитись з даним клопотанням в кабінеті головуючого судді, тобто головуючий в судовому засіданні суддя ОСОБА_5 мав спілкування з прокурором ОСОБА_3 поза приміщенням зали судового засідання та поза межами часу судового засідання, що є не припустимим.

Крім цього, згідно загальнодоступної інформації в мережі Інтернет, зокрема Веб-порталу «Судова влада України», в рішенні Кіровоградського окружного адміністративного суду в справі №340/476/23 зазначено, що прокурор ОСОБА_7 з 06.09.2010 року по 10.10.2013 рік працював в прокуратурі Голованівського району Кіровоградської області. Також, суддею ОСОБА_5 розглядались кримінальні справи №402/1138/14 та 386/157/21, в яких прокурор ОСОБА_3 також був на стороні обвинувачення, а також суддею ОСОБА_5 розглядались справи №1104/95/12, №386/814/16 та №396/750/18, в яких прокурор ОСОБА_3 був позивачем як фізична особа. Таким чином, згідно вищезазначеного можна дійти висновку, що головуючий у справі 386/937/23 суддя ОСОБА_5 тривалий час знайомий з представником сторони обвинувачення у даній справі прокурором ОСОБА_3 .

Також зазначив, що підготовче судове засідання по даному кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 відбулось без участі викривача ОСОБА_8 і судом навіть не з`ясовувались причини його неявки та можливість проводити підготовче засідання без його участі.

Посилається й на те, що у порушення п. 4 ч. 2 ст. 315 КПК України суд залишив його клопотання про витребування доказів без задоволення.

Крім того зазначає, що в порушення п.5 ч. 2 ст. 315 КПК України судом не з`ясовувалось питання чи підсудна справа за обвинуваченням ОСОБА_6 . Голованівському районному суду, внаслідок чого призначений судовий розгляд по кримінальній справі, яка не підсудна даному суду.

Всі ці обставини на думку захисника викликають сумнів у неупередженості судді Голованівського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_5 при розгляді кримінальної справи №386/937/23, а тому заявляє йому відвід на підставі ст.ст. 75, 80 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заяву про відвід підтримав з тих же підстав, просив відвід задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення вказаної заяви, вважає відвід безпідставним та необґрунтованим, пояснив, що з матеріалами клопотання захисника він ознайомився перед підготовчим судовим засіданням за відповідним клопотанням у секретаря судового засідання, суддю ОСОБА_5 знає виключно як суддю Голованівського суду Кіровоградської області, ніяких стосунків крім як робочих з ним не має, дійсно брав участь в деяких судових засіданнях як представник сторони обвинувачення, а також в одному як позивач, що не свідчить про наявність підстав для відводу судді. Стосовно підсудності даної справи Голованівському суду він наголошував в ході підготовчого судового засідання і сторона захисту проти цього своїх заперечень не висловлювала. Клопотання захисту про надання доручення на проведення слідчих дій вважає передчасним, адже його вирішення можливе на стадії судового розгляду. З огляду на викладене просить відмовити у задоволенні заяви про відвід.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 75 КПК України визначено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно положень ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75, 76 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, зобов`язані заявити самовідвід, за цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відвід повинен бути вмотивованим (ч. 5 ст.80 КПК України).

Відповідно до вимог ст. 2 ЗУ «Про судоустрій та статус суддів», суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

У відповідності із положенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії "безсторонній суд" зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Європейський суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді.

В рішенні Європейський суд з прав людини у справі "Білуха проти України" (Заява №33949/02) від 9 листопада 2006 року вказано: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Європейський суд з прав людини також звертає увагу на те, що для вирішення питання про незалежність суду з точки зору статті 6 § 1 Конвенції необхідно брати до уваги серед іншого, на ... існування гарантій проти зовнішнього тиску та наявність зовнішніх ознак незалежності (п. 80 рішення Суду по справі Салов проти України № 65518/01 від 06.09.2005 року).

У світлі прецедентної практики Європейського Суду з прав людини об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім (див.: Hauschidt v. Denmark judgment of 24 May 1989, Series A. No. 154, p. 48).

Відповідно до Бангалорських принципів поведінки судді від 19.05.2006 року, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Зокрема, відповідно до п. 2.5 Бангалорських принципів, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Нижче наведені приклади таких випадків:

1. У судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається.

2. Раніше при розгляді цього самого предмета спору суддя виступав як адвокат чи долучався до справи як важливий свідок.

3. Суддя чи члени його родини матеріально зацікавлені в рішенні у відповідній справі.

В справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Враховуючи, що обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді ОСОБА_5 та унеможливлювали ухвалення об`єктивного рішення у справі, не встановлено, у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

При цьому, доводи захисника щодо обставин та наслідків розгляду судом заявлених ним клопотань жодним чином не свідчать про упереджене ставлення суду до якоїсь зі сторін кримінального процесу.

Особисте знайомство судді з прокурором, а також участь останнього в інших судових процесах, що здійснювались під головуванням цього ж судді, не є достатньою підставою для відводу (самовідводу).

Проведення підготовчого засідання без участі викривача не суперечить ст. 314 КПК України.

Питання щодо територіальної підсудності кримінального провадження вирішується в порядку ст. 32 КПК України, що в даному конкретному випадку, з огляду на доводи захисника та надані документи, може бути розглянуто колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за відповідним клопотанням, поданим у порядку згідно ст. 34 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 80, 81, 372 КПК України,

постановив:

Відмовити у задоволенні заяви адвоката - ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження №0000037 від 03 травня 2023 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 Кримінального кодексу України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1