Справа № 309/2252/23
Провадження № 1-кс/309/269/23
про арешт тимчасово вилученого майна
11 травня 2023 року м. Хуст
В ході досудового розслідування встановлено, що 10 травня 2023 року приблизно о 17.40 год. в с. Сокирниця, по вул.Борканюка навпроти будинку №76А, працівниками СРПП Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області зупинено транспортний засіб марки ВАЗ 2107, зеленого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 . В той час водій ОСОБА_5 за невчинення дій з використанням влади, а саме за не притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.126 ч.2, ст.126 ч.1, ст.121 ч.5, ст.125 КУпАП, реалізовуючи раптово виниклий намір, спрямований на надання неправомірної вигоди, під час розмови з працівником СРПП Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 поклав грошові кошти в сумі 2000 гривень, 4 купюрами по 500 гривень у підлокітник водійських дверей службового автомобіля марки «Шкода-Рапід» державний « НОМЕР_2 », тобто неправомірну вигоду, достовірно розуміючи, що ОСОБА_6 є службовою особою Національної поліції України, яка відповідно до чинного законодавства та посадової інструкції наділена повноваженнями з безпосереднього складання щодо неї адміністративних матеріалів.
10.05.2023 слідчим СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області капітаном поліції ОСОБА_3 , в ході проведення огляду місця події, що проводився в с. Сокирниця, по вул. Борканюка навпроти будинку №76А, з службового автомобіля марки «Шкода-Рапід» державний « НОМЕР_2 » вилучено грошові кошти в сумі 2000 гривень, 4 купюрами по 500 гривень та поміщенні до експертного пакету «НАЦІОНАЛЬНА ПОЛІЦІЯ УКРАЇНИ СЛІДЧЕ УПРАВЛІННЯ» ВУМ 2011030.
Зазначене майно являється засобами та безпосередніми предметами вчиненого кримінального правопорушення, та за таких обставин являються речовими доказами оскільки відповідають критеріям визначеним ст.98 КПК України
Слідчий СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_3 подав письмову заяву про розгляд клопотання про арешт тимчасово вилученого майна та документів без його участі.
Відповідно до п.4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає до задоволення виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, а заходами забезпечення кримінального провадження в тому числі є арешт майна.
Виходячи з вище викладеного, з метою досягнення дієвості цього провадження, слідчий суддя вважає, що на вище зазначене тимчасово вилучене майно слід накласти арешт.
Керуючись ст.ст. 107, 131, 132, 170-173,175, 309 КПК України слідчий суддя ,
П О С Т А Н О В И В:
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме:
- грошові кошти в сумі 2000 гривень, 4 купюрами по 500 гривень, які поміщенні до експертного пакету «НАЦІОНАЛЬНА ПОЛІЦІЯ УКРАЇНИ СЛІДЧЕ УПРАВЛІННЯ» ВУМ 2011030.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом 5 днів після її оголошення до Закарпатського апеляційного суду

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_1 .