Справа № 308/8677/23
Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.07.2023 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , власника майна ОСОБА_6 та його представника адвоката ОСОБА_7 , розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у м. Ужгороді матеріали судового провадження 11-сс/4806/316/23 за апеляційною скаргою прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 14.06.2023.

Цією ухвалою відмовлено в задоволенні клопотання детектива відділу детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області про арешт майна у рамках кримінального провадження № 0000028 від 12.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України.

До слідчого судді надійшло клопотання детектива відділу детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000028 від 12.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 209 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що невстановлені особи здійснюють ввезення без декларування на митну територію України валюти в сумі що перевищує еквівалент 10 тисяч євро за офіційним курсом валют, встановленим Національним банком України на день переміщення через митний кордон України, що може вказувати на володіння майном щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом. Зокрема, 11.05.2023 о 18 год 02 хв в зону митного контролю на ділянку «В`їзд» митного поста «Астей» Закарпатської митниці в напрямку України заїхав легковий автомобіль «MERCEDES-BENZ» моделі «GLK220» р.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням громадянина України ОСОБА_6 , який повертався з Франції. Для проходження митного контролю громадянин ОСОБА_6 обрав порядок проходження митного контролю по каналу «зелений коридор». В ході митного контролю зазначеного транспортного засобу та речей громадянина ОСОБА_6 було виявлено не задекларовані валютні цінності, а саме: іноземну валюту у кількості 120000 доларів США (купюри номіналом 100 доларів США в кількості 1200 купюр), що згідно курсу НБУ станом на 11.05.2023 становить 109584,16 євро та перевищує еквівалент 10000 євро. Вказана валюта знаходилась в одному поліетиленовому пакеті, в рюкзаку, який належить ОСОБА_6 , який знаходився в багажному відсіку автомобіля серед особистих речей останнього. Разом із ОСОБА_6 в транспортному засобі переміщувалась пасажирка ОСОБА_8 , яка під час проведення митного огляду заявила, що серед виявленої іноземної валюти наявна сума 10000 доларів США, яка належить їй особисто. Таким чином, виявлена іноземна валюта, що перевищує в еквіваленті 10000 євро,

-2-

складає 99050 доларів США. Отже ОСОБА_6 не задекларував валютні цінності, що переміщуються ним через митний кордон України в сумі 99050 доларів США, що перевищує дозволену законодавством України суму іноземної валюти для її переміщення без письмового декларування еквівалентом 10000 євро, що згідно курсу НБУ станом на 11.05.2023 складає 400430,55 грн в сумі, що становить 3622119, 83 грн. Таким чином, ОСОБА_6 свідомо не задекларував валютні цінності, що переміщувалися через митний кордон України, в сумі, що перевищує дозволену законодавством України для їх переміщення без письмового декларування, що свідчить про набуття, володіння, використання, розпорядження майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, у тому числі здійснення фінансової операції, вчинення правочину з таким майном, або переміщення, зміна форми (перетворення) такого майна, або вчинення дій, спрямованих на приховування, маскування походження такого майна або володіння ним, права на таке майно, джерела його походження, місцезнаходження.

Детектив вказує на те, що ОСОБА_6 надав письмові пояснення працівникам митниці проте, що вказані грошові кошти є його власністю, які вивіз 06.02.2023 та декларував лише при переміщенні кордонів з Молдовою та Румунією. Декларація української сторони відсутня. Свою провину визнає.

За результатами митного контролю 11.05.2023 працівниками Управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Закарпатської митниці на громадянина ОСОБА_6 складено протокол про порушення митних правил № 0479/30500/23 за ч. 1 ст. 471 МК України, а іноземна валюта в сумі 99050 доларів США була вилучена.

Крім того, відповідно до листа Закарпатської митниці Держмитслужби № 7.7-3/7.7-20-04/3821 від 17.05.2023, згідно з наявними обліковими даними Держмитслужби України 09.03.2023 Вінницькою митницею відносно ОСОБА_6 також складено протокол про порушення митних правил № 0250/40100/23 за фактом недекларування валютних цінностей іноземної валюти в кількості 140000 доларів США та 28000 євро, за ознаками правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 471 МК України.

Детектив зазначає, що вказані грошові кошти, а саме: іноземна валюта в сумі 99050 доларів США буде використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, оскільки згідно п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України, є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 209 КК України, а тому відповідно до ст. 98 КПК України, мають значення у кримінальному провадженні як речові докази.

Легковий автомобіль «MERCEDES-BENZ» моделі «GLK220» р.н.з. НОМЕР_1 , власником якого згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 є ОСОБА_6 , використовувався останнім для транспортування іноземної валюти в сумі 99050 доларів США, слугує засобом вчинення кримінального правопорушення, що буде використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Також зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 96-2 КК України у разі, якщо майно було предметом злочину, було виготовлено, пристосовано або використано як засіб чи знаряддя вчинення злочину застосовується спеціальна конфіскація.

У зв`язку з наведеним з метою забезпечення кримінального провадження у частині збереження речових доказів та забезпечення спеціальної конфіскації наявні підстави для накладення арешту на вищевказане майно.

Також детектив зазначає, що згідно листа Закарпатської митниці № 7.7-08-1/22/22/4007 від 25.05.2023 вилучена іноземна валюта в сумі 99050 доларів США знаходиться на рахунку митниці 2531 «Кошти вилучені уповноваженими органами», відкритий в банку АТ «Райффайзен банк».

-3-

25.05.2023 детективом Відділу детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області, за погодженням із прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки Закарпатської обласної прокуратури до Ужгородського міськрайонного суду у Закарпатській області направлено клопотання про арешт вищевказаного майна.

07.06.2023 слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду у Закарпатській області винесено ухвал про повернення клопотання прокурору для усунення недоліків, зокрема в клопотанні не ідентифіковано грошові кошти, на які слід накласти арешт, тобто не зазначено серії і номера купюр.

Однак, виконати вимоги, зазначені в ухвалі Ужгородського міськрайонного суду не представляється можливим виходячи з наступного.

Згідно листа Закарпатської митниці № 7.7-08-1/22/22/4007 від 25.05.2023 вилучена протоколом про ПМП іноземна валюта в сумі 99050 доларів США, зарахована на рахунок митниці 2531 «Кошти вилучені уповноваженими органами», відкритий в уповноваженому банку АТ «Райффайзен банк».

Кошти були внесені на рахунок митниці 12.05.2023, відповідно до «Порядку розпорядження валютними цінностями (крім цінних паперів), дорогоцінними металами і дорогоцінним камінням, дорогоцінним камінням органогенного утворення та напівдорогоцінним камінням, що переходять у власність держави» (із змінами та доповненнями), затвердженого наказом Міністерства фінансів України 27.04.1999 за № 261/3554.

На вказаному рахунку кошти будуть зберігатись до прийняття відповідного рішення судовими органами, а саме: у випадку прийняття рішення щодо конфіскації коштів, вони будуть перераховані в дохід державного бюджету; у випадку прийняття рішення щодо повернення коштів їх власнику, вони будуть повернуті власнику.

Враховуючи вищевикладене ідентифікувати купюри іноземної валюти в сумі 99050 доларів США, які були вилучені згідно з протоколом про порушення митних правил у ОСОБА_6 не представляється можливим.

Детектив вказує, що враховуючи те, що є достатні підстави вважати, що легковий автомобіль «MERCEDES-BENZ» моделі «GLK220» р.н.з. НОМЕР_1 , слугує засобом вчинення кримінального правопорушення; іноземна валюта в сумі 99050 доларів США, що була вилучена згідно протоколу про порушення митних правил № 0479/30500/23 від 11.05.2023 є предметом вчинення кримінального правопорушення, і мають суттєве та доказове значення для встановлення об`єктивних обставин у кримінальному провадженні, а саме: можуть бути використані як докази, які слугуватимуть підтвердженням або спростуванням факту набуття, володіння, використання, розпорядження майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, у тому числі здійснення фінансової операції, вчинення правочину з таким майном іноземної валюти в сумі 99050 доларів США, або переміщення, зміна форми (перетворення) такого майна, або вчинення дій, спрямованих на приховування, маскування походження такого майна або володіння ним, права на таке майно, джерела його походження, місцезнаходження, необхідні для надання їх в якості об`єкта дослідження для проведення криміналістичних експертиз, і не застосування арешту майна може призвести до зникнення, втрати, пошкодження, приховування засобу (знаряддя) та предмету вчинення злочину або настання інших наслідків, які можуть перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, а тому просив задовольнити клопотання.

Відмовляючи у задоволення клопотання, слідчий суддя вказав на те, що в обґрунтування необхідності накладення арешту на майно, прокурор покликається на п. 1, 3, ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто з метою збереження речових доказів чи конфіскації майна як виду покарання. При цьому, слідчим суддею констатовано, що прокурором та

-4-

детективом, не доведено, що вилучене у ході огляду місця події майно, здобуте у незаконний спосіб, а отже може бути предметом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 209 КК України. Також слідчим суддею констатовано, що ОСОБА_6 надано ряд документів про отримання грошових коштів ним, його дружиною та донькою у виді пенсії, заробітної плати. Також додано два договори купівлі-продажу, за якими сестрою ОСОБА_6 відчужено дві квартири у місті Харків. Згідно пояснень ОСОБА_6 грошові кошти отримані від продажу квартири сестрою були передані йому для проведення його лікування від онкологічного захворювання, на підтвердження якого ОСОБА_6 надано медичні документи. Також встановлено, що 09.03.2023 Вінницькою митницею відносно ОСОБА_6 складено протокол про порушення митних правил № 0250/40100/23 за фактом недекларування валютних цінностей ОСОБА_6 при виїзді з України 06.03.2022, про що митним органам України стало відомо з листа митних органів Республіки Молдови, які повідомили, що 06.03.2022 по прибуттю ОСОБА_6 на територію Молдови під час проходження митного контролю ним задекларовано грошові кошти на суму 140000 доларів США та 38000 євро. Грошові кошти при складенні вищевказаного протоколу не вилучалися. Крім того, згідно даних ДПС України, що містяться у листі від 24.05.2023 під № 91-/24227/18/23, у період з 01.01.2020 по 24.05.2023 ОСОБА_6 , перетинав державний кордон України 06.03.2022 о 09 год 38 хв у напрямку «Виїзд» на транспортному засобі НОМЕР_1 , у пункті пропуску Бронниця та в`їжджав в Україну на вищезазначеному транспортному засобі у пункті пропуску «Лужанка» 11.05.2023 о 17 год54 хв. Зазначене свідчить про те, що ОСОБА_6 при в`їзді в Україну 11.05.2023 ввозилася частина коштів, з тих, які ним не були задекларовані при виїзді з України 06.03.2022, за вивезення яких без їх декларування його притягнуто до відповідальності за наслідком розгляду протоколу про порушення митних правил № 0250/40100/23 від 09.03.2023, складеного Вінницькою митницею, а за ввезення таких без декларування - за наслідком розгляду протоколу про порушення митних правил 0479/30500/23 від 11.05.2023, складеного Закарпатською митницею. Також при вирішенні питання щодо накладення арешту на майно з метою забезпечення спеціальної конфіскації слідчим суддею враховано положення ч. 1 ст. 96-1 КК України, спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого частиною першою статті 150, статтею 154, частинами другою і третьою статті 159-1, частиною першою статті 190, статтею 192, частиною першою статей 204, 209-1, 210, частинами першою і другою статей 212, 212-1, частиною першою статей 222, 229, 239-1, 239-2, частиною другою статті 244, частиною першою статей 248, 249, частинами першою і другою статті 300, частиною першою статей 301, 302, 310, 311, 313, 318, 319, 362, статтею 363, частиною першою статей 363-1, 364-1, 365-2 цього Кодексу. Окрім того, констатовано, що ОСОБА_6 не має статусу підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000028.

В апеляційній скарзі прокурор відділу Закарпатської обласної прокуратури просить ухвалу слідчого судді від 14.06.2023 скасувати та постановити нову ухвалу, якою накласти арешт на іноземну валюту в сумі 99050 доларів США, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, а також на автомобіль марки «MERCEDES-BENZ» моделі «GLK220» р.н.з. НОМЕР_1 із забороною відчуження. Посилається на те, що легковий автомобіль «MERCEDES-BENZ» моделі «GLK220» р.н.з. НОМЕР_1 , слугує засобом вчинення кримінального правопорушення,

-5-

а іноземна валюта в сумі 99050 доларів США, що була вилучена згідно протоколу про порушення митних правил № 0479/30500/23 від 11.05.2023 є предметом вчинення кримінального правопорушення, і мають суттєве та доказове значення для встановлення об`єктивних обставин у кримінальному провадженні. Також зазначає, що згідно листа Закарпатської митниці вилучена іноземна валюта в сумі 99050 доларів США знаходиться на рахунку митниці № 2531 «Кошти вилучені уповноваженими органами», відкритий в банку АТ «Райфайзен банк». Кошти були внесені на рахунок митниці 12.05.2023, відповідно до «Порядку розпорядження валютними цінностями (крім цінних паперів), дорогоцінними металами і дорогоцінним камінням, дорогоцінним камінням органогенного утворення та напівдорогоцінним камінням, що переходять у власність держави» (із змінами та доповненнями), затвердженого наказом Міністерства фінансів України 27.04.1999 за № 261/3554. На вказаному рахунку кошти будуть зберігатись до прийняття відповідного рішення судовими органами, а саме: у випадку прийняття рішення щодо конфіскації коштів, вони будуть перераховані в дохід державного бюджету; у випадку прийняття рішення щодо повернення коштів їх власнику, вони будуть повернуті власнику. Вважає, що на даний час наявні підстави для накладення арешту на вказане у клопотанні майно з метою забезпечення речових доказів та забезпечення спеціальної конфіскації.

Заслухавши доповідь судді, промову прокурора, який підтримав апеляційну скаргу, пояснення власника майна ОСОБА_6 та його представника на заперечення апеляційної скарги, перевіривши матеріали судового провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга до задоволення не підлягає з таких підстав.

Як вбачається з клопотання, в провадженні Територіального управління БЕБ у Закарпатській області знаходиться кримінальне провадження, внесене 12.05.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000028, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України.

У межах зазначеного кримінального провадження слідчий звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно легковий автомобіль «MERCEDES-BENZ» моделі «GLK220» р.н.з. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_6 та іноземну валюту в сумі 99050 доларів США, що була вилучена згідно протоколу про порушення митних правил № 0479/30500/23 від 11.05.2023.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до вимог ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. У відповідності до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь які дії, які не суперечать закону.

Згідно ст. 94, 132, 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації

-6-

майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

За приписами ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, слідчий суддя відповідно до вимог ст. 170-173 КПК України, з`ясував усі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна, в тому числі належно перевірив наведені в клопотанні детективом доводи про накладення арешту на майно: легковий автомобіль «MERCEDES-BENZ» моделі «GLK220» р.н.з. НОМЕР_1 ; іноземну валюту в сумі 99050 доларів США, що була вилучена згідно протоколу про порушення митних правил № 0479/30500/23 від 11.05.2023 та прийшов до вірного висновку про не доведення детективом необхідності арешту, зазначеного у клопотанні майна, у зв`язку з відсутністю обґрунтування мети та підстав арешту такого мана відповідно до вимог ст. 170, 171 КПК України.

Колегія суддів вважає, що слідчий суддя під час розгляду клопотання з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно та прийшов до обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні клопотання детектива як такого, що внесено до суду за недоведеності необхідності арешту майна, який при викладених у клопотанні обставинах явно порушуватиме справедливий баланс між інтересами власника та володільця майна, гарантованими законом і завданням цього кримінального провадження.

З матеріалів судового провадження вбачається, що всупереч вимогам ст. 132 КПК України, детектив у клопотанні не вказав і не надав достатніх і належних доказів тих обставин, на які послався у клопотанні. При цьому клопотання детектива не містить за своїм змістом правових підстав, за якими арешт майна в даному випадку є необхідним з метою виконання завдань в даному кримінальному провадженні.

Детектив не довів, що транспортний засіб та іноземна валюта, відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, тобто є матеріальними об`єктами, які

-7-

були засобами чи предметом вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, і що їх арешт є єдиним можливим засобом їх дослідження і збереження як доказів кримінального правопорушення. Не доведено прокурором і те, що вказане у клопотанні майно може підлягати спеціальній конфіскації, конфіскації, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, а також звернуте у відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Жодного доказу, який підтвердив би припущення детектива про незаконне придбання, отримання чи незаконний збут майна, одержаного кримінально протиправним шляхом, а також доводів на користь висновку про розумність та співмірність арешту вказаного у клопотанні майна завданням цього кримінального провадження у матеріалах, які надані слідчому судді в обґрунтування клопотання, немає.

Більш того, встановлено, що згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000028, а також копії протоколу про порушення митних правил № 0479/30500/23 від 11.05.2023, мова йде про переміщення валютних готівкових коштів, щодо яких фактичні обставини свідчать про їх одержання злочинним шляхом.

У своєму клопотанні детектив зазначив, що арешту підлягають саме грошові кошти, які були вилучені у ОСОБА_6 згідно протоколу про порушення митних правил № 0479/30500/23 від 11.05.2023, та визнані речовими доказами згідно постанови детектива відділу детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області від 25.05.2023 у кримінальному провадженні № 0000028 від 12.05.2023, а саме 99050 доларів США.

Водночас, у клопотанні детективом не ідентифіковано грошові кошти, на які слід накласти арешт, у зв`язку з чим на підставі ухвали слідчого судді від 07.06.2023, клопотання про накладення арешту на вищевказане майно було повернуто прокурору для усунення недоліків.

З листа Закарпатської митниці № 7.7-08-1/22/22/4007 від 25.05.2023 вбачається, що вилучена згідно протоколу про порушення митних правил іноземна валюта в сумі 99050 доларів США, була зарахована на рахунок митниці 2531 «Кошти вилучені уповноваженими органами», відкритий в уповноваженому банку АТ «Райффайзен банк». Кошти були внесені на рахунок митниці 12.05.2023, відповідно до «Порядку розпорядження валютними цінностями (крім цінних паперів), дорогоцінними металами і дорогоцінним камінням, дорогоцінним камінням органогенного утворення та напівдорогоцінним камінням, що переходять у власність держави» (із змінами та доповненнями), затвердженого наказом Міністерства фінансів України 27.04.1999 за № 261/3554. На вказаному рахунку кошти будуть зберігатись до прийняття відповідного рішення судовими органами, а саме: у випадку прийняття рішення щодо конфіскації коштів, вони будуть перераховані в дохід державного бюджету; у випадку прийняття рішення щодо повернення коштів їх власнику, вони будуть повернуті власнику.

З огляду на вищевикладене ідентифікувати купюри іноземної валюти в сумі 99050 доларів США, які були вилучені протоколом про порушення митних правил у ОСОБА_6 не представляється можливим, про що детектив зазначає у клопотанні.

Більш того, як вбачається з матеріалів судового провадження, постановою Закарпатської митниці Держмитслужби від 31.05.2023 у справі про порушення митних правил № 0479/30500/23 від 11.05.2023, ОСОБА_6 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 471 МК України та піддано штрафу в розмірі 724420,50 грн, який останнім сплачено двома платежами 02.06.2023 та 05.06.2023, відповідно. Закарпатською митницею повернуто іноземну валюту в сумі 99050 доларів США громадянину ОСОБА_6 28.06.2023, відповідно до касового ордеру № 8.

-8-

За таких обставин грошові кошти, на які детектив просить накласти арешт, не відповідають вимогам ст. 98 КПК України, в частині того, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, оскільки підтверджено, що такі набуті в законний спосіб.

При цьому в суді апеляційної інстанції прокурор, зазначаючи про те, що вилучені грошові кошти є предметом злочину, не вказував за якими ознаками такі грошові кошти відносяться до предмету злочину, зокрема, не зазначив, які фактичні обставини свідчать про одержання ОСОБА_6 грошових коштів злочинним шляхом та внаслідок вчинення якого суспільно небезпечного протиправного діяння такі одержані. До того ж у постанові про визнання речовими доказами, детективом також не вказано за якими критеріями зазначені речі визнані речовими доказами, при цьому прокурор також не зміг пояснити, чому саме вилучена згідно протоколу про порушення митних правил іноземна валюта в сумі 99050 доларів США визнана речовим доказом..

Також колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про відсутність підстав вважати, що автомобіль марки «MERCEDES-BENZ» моделі «GLK220» р.н.з. НОМЕР_1 , на який детектив просить накласти арешт, відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, як засіб вчинення кримінального правопорушення та констатує, що відповідно до постанови про визнання речовими доказами від 25.05.2023 вищевказаний автомобіль речовим доказом в кримінальному провадження № 0000028 не визнавався.

Також апеляційним судом враховується і те, що під час розгляду клопотання власником вилученого майна та його представником, доведено легітимність походження вилучених у ОСОБА_6 грошових коштів, зокрема надано ряд документів про отримання грошових коштів ОСОБА_6 , його дружиною та донькою у виді пенсії, заробітної плати. Також додано два договори купівлі-продажу, за якими сестрою ОСОБА_6 відчужено дві квартири у місті Харків. Згідно пояснень ОСОБА_6 грошові кошти отримані від продажу квартири сестрою були передані йому для проведення його лікування від онкологічного захворювання, на підтвердження якого ОСОБА_6 надано медичні документи.

При вирішенні питання щодо накладення арешту на майно з метою забезпечення спеціальної конфіскації слідчим суддею враховано положення ч. 1 ст. 96-1 КК України, відповідно до якої спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого частиною першою статті 150, статтею 154, частинами другою і третьою статті 159-1, частиною першою статті 190, статтею 192, частиною першою статей 204, 209-1, 210, частинами першою і другою статей 212, 212-1, частиною першою статей 222, 229, 239-1, 239-2, частиною другою статті 244, частиною першою статей 248, 249, частинами першою і другою статті 300, частиною першою статей 301, 302, 310, 311, 313, 318, 319, 362, статтею 363, частиною першою статей 363-1, 364-1, 365-2 цього Кодексу.

Однак, як вбачається в матеріалів судового провадження, ОСОБА_6 не має статусу підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000028 від 12.05.2023.

-9-

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що при вирішенні питання про накладення арешту на майно, слідчий суддя правильно врахував той факт, що клопотання детектива не містить обґрунтування мети і підстав для арешту відповідно до вимог ст. 170, 171 КПК України, відтак рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, вирішено з дотриманням вимог ст. 170-173 КПК України, ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженим та оціненими судом, а тому апеляційна скарга прокурора задоволенню не підлягає.

Наведені в апеляційній скарзі прокурора доводи були предметом перевірки та розгляду слідчим суддею і підстав для їх задоволення не встановлено. Зазначені мотиви не дають підстав для зміни чи скасування ухвали слідчого судді і накладення арешту на майно в арешті якого відмовлено.

Порушень норм кримінального процесуального закону, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, апеляційний суд не вбачає.

При прийнятті рішення колегія суддів також враховує вимоги ст. 26 КПК України, зокрема, те, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та в спосіб, передбачених цим Кодексом; що під час розгляду судової справи прокурор не заявляв клопотань про приєднання до матеріалів судового провадження доказів (документів), які б підтверджували обґрунтованість доводів поданого ним клопотання чи могли б істотно вплинути на вищевказані висновки апеляційного суду, а також положення ст. 404 цього Кодексу в частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 14.06.2023 про відмову в задоволенні клопотання детектива відділу детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області про арешт майна у рамках кримінального провадження № 0000028 від 12.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України, - без змін.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді