Справа №295/7657/23
УХВАЛА

Іменем України

19.06.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, внесене слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0001840 від 14.06.2023 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, та додані до нього матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернулася з клопотанням, в якому просить накласти арешт на ранець червоного кольору з написом FC BAYARN MUNCHEN, мобільний телефон марки ОРРО А9, в корпусі блакитного кольору та зв`язку ключів у кількості трьох штук, власником яких являється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та який було вилучено у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.06.2023 близько 17:00 год невідома особа, перебуваючи в районі Богунського кар`єру у м. Житомирі, таємно, шляхом вільного доступу, в умовах воєнного стану, вчинила крадіжку майна, а саме, ранцю червоного кольору з написом FC BAYARN MUNCHEN, мобільного телефону марки ОРРО А9, в корпусі блакитного кольору та зв`язки ключів у кількості трьох штук, що належить ОСОБА_5 , чим завдала майнової шкоди на суму, яка встановлюється.

В ході проведення першочергових слідчих (розшукових) дій та на підставі отриманої оперативної інформації було встановлено, що до скоєння даного злочину безпосередньо причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 .

В обґрунтування клопотання вказано, що 15.06.2023 в ході проведення огляду місця події, ОСОБА_6 добровільно надав для вилучення майно, на яке слідчий просить накласти арешт та яке він викрав 14.06.2023, перебуваючи на Богунському кар`єрі у м. Житомирі.

Слідчий просив розгляд справи проводити без його участі, клопотання підтримав.

Власник майна, ОСОБА_5 , подала до суду заяву, якою розгляду справи просила проводити без її участі, не заперечувала проти задоволення клопотання про накладення арешту на належне їй майно.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне №0001840 від 14.06.2023 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

Постановою слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 від 15.06.2023 року майно, на яке слідчий просить накласти арешт, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного, оскільки вилучене майно може бути використане як докази на підтвердження обставин, що підлягають встановленню під час кримінального провадження, взявши до уваги стадію досудового розслідування, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, з метою проведення судових експертиз, в тому числі вартості майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно арешт.

Керуючись ст. ст. 98, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на належне ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 майно: ранець червоного кольору з написом FC BAYARN MUNCHEN, мобільний телефон марки ОРРО А9, в корпусі блакитного кольору та зв`язку ключів у кількості трьох штук.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1