ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 953/4712/21 (1-кс/953/2627/23) Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/549/23 Суддя доповідач ОСОБА_2
Категорія: домашній арешт
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2023 року, якою клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 відхилино,-

В С Т А Н О В И Л А :

Цією ухвалою обрано стосовно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою мешкання: АДРЕСА_1 , в період часу з 21.00 год. до 06.00 год. наступного дня, в межах строку досудового розслідування на 53 дня, тобто до 03 червня 2023 року.

Покладено на ОСОБА_8 обов`язки, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не залишати місце мешкання ( АДРЕСА_1 ) з 21.00 год. до 06.00 год. наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками, іншими обвинуваченими; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Не погодившись з таким рішенням слідчого судді прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 12.04.2023 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого та обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строків досудового розслідування та визначити заставу в розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, із покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

В обґрунтування своєї апеляційної скарги прокурор зазначив, що підозра, яка повідомлена ОСОБА_7 є обґрунтованою. Вказує на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України. З урахуванням доведеності обґрунтованої підозри та фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, його тяжкість та особистої ситуації підозрюваного, прокурор вважав, що для досягнення цілей, визначених ст. 177 КПК України, стосовно підозрюваного ОСОБА_7 має бути обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

15.05.2023 року до канцелярії Харківського апеляційного суду надійшла заява захисника ОСОБА_9 , яка просила розглянути апеляційну скаргу прокурора без її участі та без участі ОСОБА_7 .

Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 405, ч.2 ст. 422 КПК України, колегія суддів вважає за можливе проведення апеляційного перегляду ухвали слідчого судді за відсутністю ОСОБА_7 та його захисника ОСОБА_9 , оскільки неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення апеляційного розгляду без участі ОСОБА_7 та його захисника ОСОБА_9 .

Заслухавши доповідь головуючого судді, доводи прокурора, який підтримав свою апеляційну скаргу та просив її задовольнити, дослідивши наведені в апеляційній скарзі доводи та перевіривши матеріали кримінального провадження, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів провадження вбачається, що в провадженні СУ ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0000237 від 25.02.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 185 КК України.

05.04.2023 року ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.5 ст. 185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчинене організованою групою.

05.04.2023 року СУ ГУНП в Харківській області звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_7 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилався на обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 185 КК України, які підтверджував наданими до клопотання доказами. Просив врахувати те, що підозрюваний вчинив особливо тяжке кримінальне правопорушення і може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; може незаконно впливати на свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, що застосування жодного із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2023 року клопотання слідчого відхилино.

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 53 дня, заборонивши підозрюваному не залишати житло, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 21.00 год. до 06.00 год. наступного дня. Крім цього, відповідно до ст. 194 КПК України, покладено на підозрюваного певні обов`язки.

Обґрунтовуючи таке рішення слідчий суддя зазначив, що виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 185 КК України. Слідчий суддя встановив наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України. Вважав недоведеними ризики, передбачені п.п.2,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України, враховуючи відсутність даних, що вказують на існування даних ризиків та даних про особу підозрюваного, який раніше не судимий, має сім`ю, похилого батька, ряд захворювань, з приводу яких проходить лікування, працевлаштований. Слідчий суддя відхилив клопотання слідчого, вважаючи його таким, що не відповідає особі підозрюваного, його соціального статусу та особистим характеристикам, та з врахуванням вимог ст. 492 КПК України, прийшов до висновку, що застосування іншого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у статті 177 цього Кодексу та буде належним чином відповідати вимогам законодавства України, з врахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно зі ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 176 КПК України до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, прокурора.

Згідно ч.2 ст.181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі,на строк не більше двох місяців, як зазначено в ч. 6 ст. 181 КПК України. У разі необхідності, відповідно до ч.6 ст.194 КПК України, цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Згідно п. 48 рішення "Чеботарь проти Молдови" № 3561/06 від 13.11.2007 р. Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності ст. 5, 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення ні в момент арешту, ні під час перебування заявника від вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, в кінцевому рахунку, пред`явленні обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання". (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A,№ 182 та Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п.55, Series A, № 300-A).

Вирішуючи клопотання по суті слідчий суддя виходив з того, що з урахуванням ризиків, доведених слідчим та прокурором та їх ступеня, однак недоведеністю застосування щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, вважав можливим застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з покладенням обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Колегія суддів погоджується з таким висновком слідчого судді, виходячи з наступного.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі Харченко проти України, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно відомостей, що є наявними в матеріалах судового провадження ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.5 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена організованою групою.

Згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan п. 88», «Erdagozv. Turkey п. 51», «Cebotari v. Moldova п. 48» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, зокрема у рішенні "Murray v. the United Kingdom".

При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Відповідно до вимог ч.1 п.п.4,5 ст.277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням із прокурором. Повідомлення має містити, зокрема, такі відомості: зміст підозри, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Як вбачається з наданих в апеляційний суд матеріалів, в повідомленні про підозру ОСОБА_7 за ознаками злочину, передбачених ч.3 ст.368 КК України (арк. 109 126), вказано зміст підозри та правову кваліфікація кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється останній із зазначенням статей (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Так, обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованих йому дій, передбачених ч.5 ст.185 КК України, підтверджується відомостями, які містяться у: протоколах проведення обшуків; висновках судових експертиз; протоколах НСРД.

Враховуючи такий обсяг відомостей судового провадження, який об`єктивно свідчить, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваного, як вжиття запобіжних заходів у зв`язку з наявністю саме обґрунтованої підозри, так як наявні у матеріалах провадження докази формують внутрішнє переконання причетності ОСОБА_7 , до вчинення кримінального правопорушення, згідно підозри.

Мотиви прийнятого слідчим суддею рішення викладені в ухвалі, яка відповідає вимогам ст.196 КПК України.

Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді щодо доведеності обґрунтованості підозри та необхідності застосування стосовно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, який буде достатнім для запобігання ризикам, вказаним у клопотанні слідчого та забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

За викладених обставин у сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, з покладенням на підозрюваного певних обов`язків: не залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 в період з 21:00 до 06:00; прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; заборони спілкуватись з іншими підозрюваними та свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері громадянства паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну в разі їх наявності, - в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дій, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України.

Крім того, суддею врахована практика ЄСПЛ, конкретні обставини справи. Суворість покарання, яка є суттєвим, проте не єдиним елементом, що має враховуватись під час обрання запобіжного заходу, не може слугувати підставою для обрання найсуворішого запобіжного заходу.

На час подання апеляційної скарги доводи прокурора щодо неефективності обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, нічим не підтверджені, тобто немає відомостей щодо порушення цього запобіжного заходу або спроб вчинити дії, передбачені п.п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а тому, колегія суддів не може з ними погодитись.

Крім того, в судовому засіданні в суді апеляційної інстанції прокурор ОСОБА_6 повідомив, що у сторони обвинувачення відсутні будь-які відомості про те, що ОСОБА_7 під час дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час порушував покладені на нього процесуальні обов`язки.

Поряд з цим прокурор повідомив, що обвинувальний акт стосовно ОСОБА_7 у цьому кримінальному провадженні було направлено в суд першої інстанції для розгляду по суті.

Також прокурор повідомив, що 11.05.2023 року судом першої інстанції було проведено підготовче судове засідання у цьому кримінальному провадженні та призначено судовий розгляд на 31.05.2023 року. В цьому ж судовому засіданні в суді першої інстанції стосовно ОСОБА_7 будь-який запобіжний захід не обирався.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про можливість застосування до ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, а доводи апеляційної скарги прокурора правильності цього висновку не спростовують.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді обґрунтованою і підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги прокурора не вбачається.

Керуючись ч.2 ст. 376,ст.ст. 392, 404, 405, 407 ч. 3 п. 1, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу прокурора залишити без задоволення

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2023 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий -

Судді :