ЄУН № 336/3080/23
пр. № 1-кс/336/656/2023
УХВАЛА

Іменем України

30 травня 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого ВП № 3 ЗРУП Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню № 0000605 від 04 квітня 2023 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Дунаївка Приазовського району Запорізької області, громадянина України, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у скоєнні злочину, передбаченого ст. 121 ч. 2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні слідчих Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області перебуває кримінальне провадження № 0000605 від 04 квітня 2023 року за ст. 121 ч. 2 КК України, за яким ОСОБА_5 підозрюється у тому, що 03 квітня 2023 року в період часу з 17.00 до 18.00 години, знаходячись біля квартири АДРЕСА_2 , умисно наніс ОСОБА_7 один удар кулаком руки в область обличчя зліва, від чого остання впала на підлогу, а потім наніс ще не менше трьох ударів ногами в область голови та обличчя ОСОБА_7 , спричинивши потерпілій тяжкі тілесні ушкодження, які стали причиною її смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Дії ОСОБА_5 на цей час кваліфіковані за ст. 121 ч. 2 КК України, як умисне тяжке тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілої.

Ухвалою слідчого судді від 06.04.2023 року підозрюваному обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 02.06.2023 року.

Слідчий за погодженням прокурора звернувся до суду з клопотанням про продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк досудового розслідування.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, вказуючи, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні злочину, що підтверджено показами свідків, які вказали на ОСОБА_5 як на особу, якою спричинені тілесні ушкодження потерпілій, протоколом огляду місця події. Також прокурор вказав, що ОСОБА_5 може протиправно впливати на свідків, а рівно і переховуватись від слідства та суду, адже є внутрішньо переміщеною особою, не має постійного місця проживання у м. Запоріжжя. Прокурор зазначив, що строк досудового розслідування продовжений до 305.07.2023 року, наразі ще не отримані висновки усіх експертиз, після завершення усіх слідчих дій буде прийнято рішення з приводу можливості завершення досудового розслідування.

Захисник та підозрюваний заперечували проти задоволення клопотання, вказуючи на можливість обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту за місцем проживання матері обвинуваченого. Захисник вказав, що мати обвинуваченого має статус ВПО та не є власником житла, за яким пропонується обрати домашній арешт

Слідчим суддею досліджені надані слідчим в судовому засіданні протоколи допиту свідків, протокол затримання підозрюваного, протоколи слідчих експериментів.

Повноваження слідчого та прокурора підтверджені відповідними постановами.

Постановою керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Запоріжжя від 29.05.2023 року строк досудового розслідування продовжено до 05.07.2023 року.

При вирішенні клопотання слідчий суддя виходить з наступного.

Ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу ("Мюррей проти Сполученого Королівства" ("Murrey v. the United Kingdom"). Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати "обґрунтованим", залежить від усіх обставин справи ("Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства" ("Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom").

В даному випадку слідчому судді були представлені докази, які свідчать про обґрунтованість висунутої підозри щодо підозрюваного, який не заперечував своєї причетності до скоєння злочинів.

Як вказує ст. 183 ч. 1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

При оцінці наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з наступного.

Статтею 177 ч. 1 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Оцінюючи наявні щодо ОСОБА_5 ризики, слідчий суддя виходить з того, що стороною захисту суду не надано доказів того, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання або стійкі соціальні зв?язки, посилання сторони захисту на можливість перебування під домашнім нічим не підтверджені, адже стороною захисту не надано документів на підтвердження права власності на житло, де підозрюваний просив обрати йому домашній арешт, а рівно і згоду власника житла на постійне проживання підозрюваного у такому житлі.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Москаленко проти України» (Заява № 37466/04) від 20.08.2010 року ЄСПЛ вказував, що обґрунтована підозра щодо вчинення заявником тяжкого злочину могла первісно виправдовувати його тримання під вартою. Необхідність забезпечити належний хід провадження (зокрема, для отримання показань свідків) також була достатньою підставою для первісного тримання заявника під вартою. Суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що сама по собі тяжкість обвинувачення не може слугувати виправданням тривалих періодів тримання під вартою.

Таким чином, підозра особи у скоєнні тяжкого злочину та очікуване покарання, яке можливо призначити за вказаний злочин, є однім з факторів, який має враховувати слідчий суддя при обранні запобіжного заходу, хоча такий фактор сам по собі без оцінки усіх інших обставин у сукупності не може слугувати єдиною підставою для тримання особи під вартою.

На переконання слідчого судді, усе вищевикладене у своїй сукупності є достатньою підставою вважати, що на момент розгляду клопотання існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, тож, враховуючи наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, є підстави для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Твердження підозрюваного про те, що він бажає стати на захист України у складі Збройних сил України, у зв?язку з чим просить обрати йому запобіжни1 захід, не пов?язаний із обмеженням волі, слідчий суддя оцінює критично, адже ОСОБА_5 не надав суду жодних доказів на підтвердження того, що він вчиняв якісь дії щодо вступу до складу ЗСУ до обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Водночас підозрюваний не позбавлений права звернутись до прокурора із клопотанням про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому ст. 616 КПК України.

Враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні злочину, пов`язаного із застосуванням насильства, тож слідчий суддя не визначає розмір застави, керуючись положеннями ст. 183 ч. 4 п. 1 КПК України.

Керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого ВП № 3 ЗРУП Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню № № 0000605 від 04 квітня 2023 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні злочину, передбаченого ст. 121 ч. 2 КК України, задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у скоєнні злочину, передбаченого ст. 121 ч. 2 КК України по кримінальному провадженню № 0000605 від 04 квітня 2023 року, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 05 липня 2023 року включно.

Ухвала діє до 05 липня 2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на ухвали слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1