У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/3565/22

Провадження № 1-кс/210/1063/23

"11" травня 2023 р. Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши в судовому засіданні в м. Кривому Розі в режимі відео конференції клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0000085 від 17.02.2022 року про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Азербайджана, громадянина України, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28, ч.ч.3, 4 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0000085, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.02.2022 року про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28, ч.ч.3, 4 ст. 190 КК України. Необхідність продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_6 слідчий обґрунтовує тим, що в провадженні Відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження №0000085 від 17.02.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3, 4 ст. 190 КК України.

Постановою начальника слідчого управління ГУНП в Дніпропетровській області до групи слідчих у кримінальному провадженні №0000085 від 17.02.2022 включені слідчі слідчого управління.

Нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування здійснюється відділом нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Управлінням нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Дніпропетровської обласної прокуратури.

Досудовим розслідування встановлено, що починаючи з 2020 року ОСОБА_7 , маючи організаторські здібності, задатки лідера, з метою вчинення тяжких та особливо тяжких корисливих кримінальних правопорушень, пов`язаних із заволодінням грошовими коштами громадян шляхом обману або зловживання довірою, з використанням електронно-обчислювальної техніки, вирішив створити злочинну організацію, з чіткою ієрархією її учасників, серед яких ОСОБА_7 став лідером та організатором кримінальних правопорушень, що вчиняються за розробленим ОСОБА_7 злочинним планом, згідно із яким організатор, співвиконавці та виконавці, розподілили ролі між собою та об`єднались для виконання шахрайської схеми заволодіння грошовими коштами приватних осіб, що проживають на території країн-членів Європейського Союзу.

Так, відповідно до розробленого злочинного плану, одні із учасників злочинної групи - працівники шахрайського «Call - центру» за допомогою електронно-обчислювальної техніки, мережевого обладнання, ІР-телефонії та програмного забезпечення, що забезпечує підміну номерів телефонів, здійснюють дзвінки громадянам, представляючись представниками правоохоронних органів або працівниками банківських установ, та в ході розмови шляхом обману або зловживання довірою дізнаються в осіб ідентифікаційні дані банківських рахунків, а також ключі доступу до особистих кабінетів «Інтернет - банкінгу».

Після отримання зазначеної інформації, відповідно до злочинної схеми вчинюваного кримінального правопорушення, інші співучасники злочину - працівник цього ж «Call - центру», продовжує розмову з потенційним потерпілим, в ході якої з використанням електронно-обчислювальної техніки через мережу Інтернет здійснює виведення всіх грошових коштів потерпілого на інші підконтрольні учасникам групи банківські рахунки, відкриті в конкретній банківській установі тієї чи іншої країни Європейського Союзу.

За встановленими даними в ході розслідування, упродовж 2020-2022 років для реалізації злочинного плану ОСОБА_7 до створення злочинної організації вирішив залучити ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , довів до їх відома план вчинюваних кримінальних правопорушень, на що останні дали свою добровільну згоду щодо створення злочинної організації, з метою вчинення тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень.

Зокрема, ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та ОСОБА_8 як організатори повинні були разом, або розподіляючи окремі функції між собою, діючи на виконання спільної мети, організовувати та контролювати роботу шахрайських «Call - центрів», для цього підшукали офісні приміщення на території м. Кам`янське, за адресами: АДРЕСА_3 , та за адресою: АДРЕСА_4 , обладнали їх комп`ютерною технікою з можливістю виходу в Інтернет, а також спеціальним мережевим обладнанням для роботи ІР-телефонії та маскування втручання в роботу електронно-обчислювальної техніки.

У подальшому ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та ОСОБА_8 для виконання ролі виконавців злочину, а саме адміністраторів шахрайського «Call - центру» залучили ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , яким довели план вчинюваних кримінальних правопорушень, їхню роль, на що останні добровільно погодились та дали згоду на участь у злочинній організації.

У свою чергу, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 залучили до вчинення злочинів ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , які підконтрольні в злочинній організації останнім та які виконували роль виконавців, «працюючи» в шахрайському «Call - центрі», і які безпосередньо здійснювали викрадення грошових коштів потерпілих.

Також ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 залучили осіб, матеріали відносно яких виділені в окреме кримінальне провадження, та інших невстановлених осіб, які підконтрольні в злочинній організації останнім, та які як виконавці злочинів, використовуючи електронно-обчислювальну техніку, здійснювали за допомогою ІР-телефонії дзвінки потенційним потерпілим, представляючись працівниками банківських установ або представниками правоохоронних органів тієї чи іншої іноземної держави, та в подальшому під час бесіди з потерпілими, попереджаючи про можливі шахрайські дії інших осіб та маючи певний перелік анкетних даних потерпілих, у тому числі дату народження, найменування банківської установи у якій ті є клієнтами, адресу проживання тощо, використовували такі данні у спілкуванні, переконуючи, що таку інформацію могли отримати тільки реально обізнані працівники банку або працівники правоохоронних органів, тим самим входячи у довіру осіб, які не підозрюють про злочинні наміри відносно них, та таким чином під різними приводами особи дізнавались повні персональні відомості потерпілих, такі як: номери банківських карток, ключі та паролі доступу до Інтернет-банкінгу тощо.

В подальшому, отримавши шахрайським шляхом всі необхідні дані від потерпілих для заволодіння належних їм грошових коштів, виконавці перенаправляли потерпілих до ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та інших невстановлених осіб, які виконуючи свої функції, передбачені злочинним планом, продовжували вводити в оману потерпілих, та використовуючи дані, надані потерпілими, здійснювали вхід до Інтернет-банкінгу від імені потерпілих та безпосередньо вчиняли незаконні операції з використанням електронно-обчислювальної техніки, а саме операції щодо перерахування грошових коштів потерпілих на банківські рахунки підконтрольних злочинній організації осіб, після чого конвертували грошові кошти у «криптовалюту» або перерахували на банківські картки з доступом на території України.

Отримані таким чином грошові кошти потерпілих переводились під контроль ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , які в свою чергу надавали звіт про їх надходження лідеру злочинної організації ОСОБА_7 .

Після фактичного заволодіння грошовими коштами потерпілих, здобутими злочинним шляхом, ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та ОСОБА_8 здійснювали їх розподіл між учасниками злочинної організації.

Так, протягом 2022 року, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_7 , разом з іншими учасники злочинної організації ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , особами матеріали відносно яких виділені в окреме провадження, та іншими невстановленими в теперішній час особами, об`єднані єдиним злочинним умислом, направленим на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненого шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, в особливо великих розмірах, умисно, з корисливих мотивів, у складі злочинної організації, створеної ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , розуміючи суспільну небезпечність вчинюваних ними злочинів, бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді заволодіння грошовими коштами потерпілих, за вказаним вище планом вчинення кримінального правопорушення, знаходячись в організованих ними шахрайських «Call - центрах», які розташовані за адресами: АДРЕСА_3 , та АДРЕСА_4, виконуючи відведені їм ролі, використовуючи комп`ютерну техніку, яка була розташована за вказаними адресами та спеціальне мережеве обладнання для роботи ІР-телефонії, належні їм мобільні телефони, шляхом обману здійснили заволодіння грошовими коштами 5 громадян Латвійської Республіки, а саме:

1) ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на суму 10 000 Євро;

2) ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на суму 3955 Євро;

3) ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на суму 11 900 Євро;

4) ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на суму 4500 Євро;

5) ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , на суму 2650 Євро.

В подальшому, грошові кошти потерпілих, отриманні злочинним шляхом, учасники злочинної організації перерахували на банківські рахунки підконтрольних осіб та розпорядились ними на власних розсуд.

Таким чином, в теперішній час встановлено, що вказані вище учасники злочинної організації заволоділи грошовими коштами потерпілих на загальну суму 33 005 Євро, що, відповідно до офіційного курсу НБУ станом на 01.09.2022, еквівалентно 1 204 682,5 грн., що в 960 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та є особливо великим розміром, чим завдали матеріальної шкоди потерпілим на вказану суму.

У порядку ст. ст. 276-278 КПК України, повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України, -

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Азербайджан, громадянину України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме:

- Протокол проведення зняття інформації з електронних комунікаційних мереж №2479/55/103-2022;

- Протокол проведення зняття інформації з електронних комунікаційних мереж № 2478/55/103-2022 ;

- Протокол проведення зняття інформації з електронних комунікаційних мереж № 2480/55/103-2022 ;

- Протокол проведення зняття інформації з електронних інформаційних систем №2481/55/103-2022;

- Протокол проведення аудіо-, відеоконтролю місця №2496/55/103-2022;

- Протокол проведення зняття інформації з електронних комунікаційних мереж № 3711/55/103-2022 ;

- Протокол проведення візуального спостереження за місцем, №3872/55/103-2022;

- Протокол проведення візуального спостереження за місцем, №3873/55/103-2022;

- Матеріалами, отриманими від компетентних органів Латвійської республіки в порядку міжнародно-правової допомоги;

- Протоколами оглядів речей, в ході яких оглянута комп`ютерна техніка, яка використовувалась учасниками злочинної організації під час вчинення злочинів;

- речовими доказами у кримінальному провадженні, а саме вилученою у ході обшуків комп`ютерною технікою, мобільними телефонами;

- іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

16.03.2023 стосовно підозрюваного ОСОБА_6 ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 13. 05.2023, без визначення розміру застави.

Під час розгляду клопотання прокурора у кримінальному провадженні про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 слідчий суддя дійшов висновку про доведення прокурором наявності обґрунтованої підозри.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду у задоволенні скарги захисника про зміну запобіжного заходу на більш мякий відмовлено, та рішення суду першої інстанції залишено без змін.

У теперішній час в даному кримінальному провадженні №0000085 від 17.02.2022 необхідно виконати певний обсяг слідчих та процесуальних дій, проведення та завершення яких потребує додаткового часу, зокрема:

- встановити та допитати в якості свідків осіб, яким може бути відома інформація, з приводу обставин вчинення злочинів;

- завершити проведення трьох судових експертиз зброї, вилученої під час проведення обшуків;

- завершити проведення оглядів речей і документів, які були вилучені під час проведення обшуків;

- після проведення оглядів комп`ютерної техніки, призначити комп`ютерно-технічні експертизи;

- після проведення оглядів мобільних телефонів отримати дозвіл та здійснити тимчасовий доступ до документів, які містять охоронювану законом таємницю, які перебувають у володінні операторів мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар», ПрАТ «ВФ Україна» та ТОВ "лайфселл" щодо вказаних абонентських номерів та мобільних телефонів;

- направити доручення до УОТЗ ГУНП в Дніпропетровській області з метою встановлення фактів з`єднань по мобільних телефонах, якими користувались підозрювані та інші особи, які можуть бути причетними до вчинення злочинів;

- встановити спосіб використання коштів, здобутих злочинним шляхом, в тому числі на предмет можливої легалізації;

- встановити майно, яке перебуває у власності підозрюваних у кримінальному провадженні, з метою накладення арешту, оскільки санкція статті, яка інкримінується особам, передбачає конфіскацію;

- здійснити оцінку вилученого під час обшуків майна, в тому числі автомобілів, які були придбані підозрюваними за грошові кошти, отримані злочинним шляхом, та зареєстровані на третіх осіб, і які використовувались підозрюваними під час вчинення злочинів;

- вирішити питання, щодо передачі вищевказаного майна, яке визнано речовими доказами, та яке підпадає під критерії спеціальної конфіскації в управління Агентству з розшуку та менеджменту активів;

- вирішити питання щодо скасування грифу секретності з документів, які стали підставою (ухвали, постанови) для проведення негласних слідчих (розшукових) дій, проведених під час досудового розслідування (ускладнено великою кількістю проведених НСРД);

- провести огляд та аналіз отриманих матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій та надати належну правову оцінку діям осіб, які були на них зафіксовано;

- призначити судові експертизи аудіо-відеозаписів матеріалів, отриманих під час проведення негласних слідчих розшукових дій;

- слідчим шляхом відпрацювати громадян Латвійської Республіки анкетні дані яких виявлені під час проведення оглядів комп`ютерної техніки, та встановити наявність додаткових потерпілих від діяльності злочинної організації,

- вирішити питання щодо допиту в якості потерпілих вищевказаних осіб, та внесення відомостей до ЄРДР за додатковими епізодами злочинної діяльності ЗО;

- за результатами вищевказаних слідчих дій та судових експертиз підготувати повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру учасникам злочинної організації.

Таким чином, для проведення неупередженого, повного та всебічного досудового розслідування необхідно виконати вищезазначений обсяг слідчих (процесуальних) дій, що надасть можливість органу досудового розслідування надати правильну юридичну оцінку діям підозрюваного, а також забезпечити всебічне встановлення фактичних обставин вчинених кримінальних правопорушень як на досудовому слідстві, так і в суді.

Провести вказані процесуальні дії раніше не надалось можливим внаслідок виняткової складності провадження, обумовленої великим обсягом слідчих дій та обставинами вчинення кримінальних правопорушень, великою кількістю епізодів, великої кількістю експертиз, довготривалим проведенням експертиз, великою кількістю свідків та осіб, вина яких підлягає доказуванню в цьому провадженні, значним обсягом інших необхідних слідчих дій у даному кримінальному провадженні, що в цілому призводить до виняткової складності кримінального провадження.

Обставини, що перешкоджали виконати вказані вище процесуальні дії раніше є об`єктивними та залежать в більшій мірі від великої кількості судових експертиз, епізодів злочинної діяльності, підозрюваних осіб, слідчих та процесуальних дій, які необхідно провести.

Дані обставини, перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії запобіжного заходу застосованого відносно підозрюваного.

Підстав для зміни підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу з тримання під вартою, без визначення розміру застави на інший відсутні. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою повністю забезпечує виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків шляхом убезпечення від справдження хоча б одного з вищевказаних ризиків, визначних ст. 177 КПК України, зокрема:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України). Так, відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, мають враховуватись вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Інкриміновані підозрюваному кримінальні правопорушення відповідно до ст. 12 КК України, за ступенем тяжкості є особливо тяжкими, та за які кримінальним кодексом передбачено покарання у виді позбавлення волі до дванадцяти років з конфіскацією майна. Тобто суворість покарання беззаперечно може слугувати приводом до переховування підозрюваного від слідства та суду. У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26.07.2001 ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України). Так, підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, може здійснювати незаконний вплив на свідків, з метою примушування їх до надання неправдивих свідчень чи на експертів, з метою надання неправдивих висновків з метою уникнення кримінальної відповідальності. Підозрюваний знає місце проживання інших підозрюваних та може здійснювати психологічний тиск та погрози на їх адресу, також йому відоме місце проживання свідків, які надали показання, які підтверджують вчинення ОСОБА_6 та іншими членами злочинної організації кримінальних правопорушень.

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України). Перебуваючи на волі ОСОБА_6 може продовжити вчиняти аналогічні правопорушення та може бути залученим до учинення злочинів пов`язаних з заволодінням чужим майном шляхом обману відносно інших потерпілих, а також може вчинити кримінальне правопорушення відносно свідків чи підозрюваних у даному кримінальному провадженні, з метою їх залякування. Ці обставини підтверджуються тривалістю злочинної діяльності вказаної організації, кількістю епізодів злочинної діяльності, іншими встановленими під час досудового розслідування обставинами. Так, з матеріалів проведених негласних слідчих (розшукових) дій можна дійти висновку, що підозрюваний ОСОБА_6 користується авторитетом серед інших учасників, які беззаперечно виконують його вказівки та підкорюються розпорядженням, також приймає рішення щодо подальшої діяльності злочинної організації (спосіб, місце, час, обстановка, знаряддя та засоби вчинення злочину), кому та які саме показання необхідно надавати органу досудового розслідування, тощо.

Зазначені вище обставини і факти також вказують на те, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти вищевказаним ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

Таким чином, суспільний інтерес у справі, який полягає у досягненні цілей, визначених ст. 177 КПК України, перевищує можливі позитивні характеристики підозрюваного.

Матеріали кримінального провадження, які додаються до даного клопотання, підтверджують обґрунтованість повідомлених ОСОБА_6 підозр у вчиненні кримінальних правопорушень, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відтак у слідства є достатні дані вважати, що ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно наявні, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_6 інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

Враховуючи викладене, з приводу можливості застосування інших альтернативних запобіжних заходів слід звернути увагу на наступне.

Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, як і особисте зобов`язання, не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та не зможуть запобігти ризикам вчинення інших злочинів, переховування від органу досудового розслідування, впливу на свідків та підозрюваних.

Відповідно до положень п. 4, 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України.

Вказує, що на думку сторони обвинувачення визначення розміру застави у даному кримінальному провадженні відносно підозрюваного є недостатнім стримуючим фактором, який не зможе у повному обсязі запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Враховуючи тяжкість учинених злочинів, спосіб їх учинення - у складі злочинної організації, ролі ОСОБА_6 , який є організатором, та особистісних характеристик підозрюваного, в даному випадку визначення розміру застави є недоцільним.

Таким чином, станом на теперішній час, заявлені ризики не зменшилися, та тримання підозрюваного під вартою без визначення розміру застави є виправданим.

Слідчий у судовому засіданні підтримав клопотання, з мотивів викладених у ньому. Вважає, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є доцільним та забезпечить неупереджене дослідження всіх обставин кримінального правопорушення, надання їм належної правової оцінки, що має суттєве значення як під час досудового розслідування так і під час подальшого судового розгляду. Слідчий додатково зазначив, що застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не зможе запобігти визначеним ризикам, про що свідчать дані про особу підозрюваного, характер його злочинної діяльності, розуміння неминучого покарання за злочини у вчиненні яких він підозрюється.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання в повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_5 заперечував щодо задоволення клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави, просив в задоволенні клопотання відмовити. В разі задоволення клопотання слідчого, просив визначити розмір застави 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав думку свого захисника - адвоката ОСОБА_5 .

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження №0000085 від 17.02.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3, 4 ст. 190 КК України.

Постановою начальника слідчого управління ГУНП в Дніпропетровській області до групи слідчих у кримінальному провадженні №0000085 від 17.02.2022 включені слідчі слідчого управління.

Нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування здійснюється відділом нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Управлінням нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Дніпропетровської обласної прокуратури.

Так, 15.03.2023 року, в порядку ст. ст. 276-278 КПК України, повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Азербайджан, громадянину України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого.

Того ж дня, 15.03.2023 року, відповідно до протоколу затримання, ОСОБА_6 було затримано.

Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16.03.2023 застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, починаючи з 15 березня 2023 року до 13 травня 2023 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 06.04.2023, апеляційні скарги захисників ОСОБА_19 , ОСОБА_5 , ОСОБА_20 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 березня 2023 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного за ч.1 ст.255, ч.4 ст.28, ч.ч.3, 4 ст. 190 КК України - без змін.

Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 08.05.2023 продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до 15.09.2023 року.

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу судом враховується практика Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення «Лабіта проти Італії», згідно якого, тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Відповідно до ст. 199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає встановленою наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 зазначених кримінальних правопорушень, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованих злочинів, в межах розслідування якого ставиться питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного під вартою.

Що ж стосується наявності підстав для продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 , то слідчий суддя вважає, що викладені слідчим у клопотанні відомості щодо існування окремих ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, є обґрунтованими.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Стороною обвинувачення у клопотанні та доданих документах доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28, ч.ч.3, 4 ст. 190 КК України.

Крім того, враховуючи те, що в діях підозрюваного ОСОБА_6 вбачаються ознаки складу злочинів, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28, ч.ч.3, 4 ст. 190 КК України, які є тяжкими та особливо тяжкими злочинами, які караються позбавленням волі з конфіскацією майна, слідчим та прокурором в судовому засіданні доведено вагомі докази обставин, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень, достатні підстави вважати, що у діях та поведінці підозрюваного існує ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватися від слідства, а в подальшому і від суду, та з метою запобіганням цим спробам, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень, відносно останнього, слідчий суддя вважає, що підозрюваному ОСОБА_6 доцільно продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

При цьому слідчий суддя зазначає, що тяжкість покарання, що загрожує, не є основною чи безпосередньою підставою для тримання під вартою, а оцінюється в сукупності з наявними ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України.

Також встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, які мають місце і до теперішнього часу.

Вказані обставини слідчим суддею враховані при продовженні строку запобіжного заходу.

Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, слідчий суддя вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, перешкодити йому в продовженні вчинення кримінальних правопорушень - злочинів, ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, не зменшилися.

Відповідно до п. 55 рішення ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу. Тому слідчий суддя вважає, що питання доведеності вини підозрюваного не відноситься до компетенції слідчого судді та не може впливати на вирішення питання щодо продовження застосування до нього запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства. Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним рішеннях ЄСПЛ.

Зазначене вказує на необхідність продовження обраного відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належної його процесуальної поведінки.

Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя має право не визначати розмір застави, зокрема, щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України.

Так, як вбачається з повідомлення про підозру ОСОБА_6 , останньому інкримінується вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 255 КК України, що дає право слідчому судді не визначати заставу підозрюваному, так як він є одним із співорганізаторів злочинної організації.

Крім того, слідчий суддя, дослідивши подані до клопотання докази, вважає, що у відповідності до ч. 1 ст. 219 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 176 - 178, 183, 184, 194, 199, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0000085 від 17.02.2022 року про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 60 днів до 09 липня 2023 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Строк дії ухвали 60 днів.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 15.05.2023 р.

Слідчий суддя: ОСОБА_1