Справа № 134/1927/20
Провадження № 1-кп/134/6/2023
УХВАЛА

іменем України

08 травня 2023 рокуКрижопільський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді: ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у закритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 про призначення почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0000256 від 17 вересня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.152 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Крижопільського районного суду Вінницької області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000256 від 17 вересня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 подав письмове клопотання про призначення у даному кримінальному провадженні судової почеркознавчої експертизи на предмет належності підписів ОСОБА_6 та рукописного тексту « ОСОБА_6 » у протоколі огляду місця події від 17.09.2020 року чи іншою особою.

Клопотання обґрунтовано тим, що під час допиту ОСОБА_6 в судовому засіданні остання вказувала що в даному документі свій підпис не ставила. Проведення даної експертизи є необхідним для доведеності протоколу огляду місця події від 17.09.2020 року як недопустимим доказом. Подання клопотання саме під час судового розгляду зумовлене тим, що ОСОБА_6 ознайомилась із даним документом тільки коли попередній захисник обвинуваченого ОСОБА_7 надав його для ознайомлення.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав клопотання захисника.

В судовому засіданні прокурор заперечив щодо задоволення клопотання захисника про призначення у даному кримінальному провадженні судової почеркознавчої експертизи, посилаючись на необхідність дотримання визначених КПК України меж судового розгляду. На думку прокурора, на даній стадії судового процесу призначення судової почеркознавчої експертизи призведе до безпідставного затягування судового розгляду кримінального провадження. Крім того заначив, що ОСОБА_6 є матір`ю потерпілої та одночасно перебуває у цивільному шлюбі із обвинуваченим та підтримує з ним стосунки, що впливає на її упередженість. Також просив врахувати, що ні під час досудового слідства, при відкритті матеріалів кримінального провадження та під час судового розгляду клопотання про призначення почеркознавчої експертизи ні обвинуваченими ні його захисником не заявлялись.

Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні вказала, що є матір`ю потерпілої, із обвинуваченим ОСОБА_4 перебуває у фактичних шлюбних відносинах та має спільну дитину, не дуже вірить, що ОСОБА_4 міг вчинити такий злочин, потерпіла може перебувати під тиском дідуся із бабусею внаслідок чого може звинувачувати ОСОБА_4 . На теперішній час проживає разом із дітьми у Німеччині. В той день у вересні 2021 року коли сталася подія їй надавали багато підписувати документів конкретно яких вона не пам`ятає, оскільки вона є власницею будинку та матір`ю потерпілої. Тільки коли їй попередній адвокат надав на ознайомлення копію протоколу огляду місця події від 17.09.2020 року, вона побачила що підпис не її. В правоохоронні органи щодо даного факту не зверталась.

В судовому засіданні при огляді протоколу огляду місця події від 17.09.2020 року вказала що підписи схожі, але не її, а в протоколі про прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення, начебто її.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотання сторін кримінального провадження за наявності підстав, передбачених ст. 242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Статтею 242 КПК України передбачено, що слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: встановлення причин смерті; встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Відповідно до ч. 1, 3 КПК України суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення. Сторони кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право під час судового розгляду подавати клопотання про визнання доказів недопустимими, а також наводити заперечення проти визнання доказів недопустимими.

Доводи сторони захисту про належність підписів у протоколі огляду місця події від 17.09.2020 року наявного у матеріалах кримінального провадження, іншим невстановленим особам, є лише припущенням захисника яке не містить доказового обґрунтування. Окрім того, захисник в інтересах обвинуваченого, до правоохоронних органів по факту підроблення таких документів не звертався, також не зверталася сама ОСОБА_6 , яка чітко не пам`ятає які документи підписувала, тоді як у відповідності до вимог ч. 1 ст. 337 КПК України судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення і лише в межах висунутого обвинувачення, відповідно до обвинувального акта, а не інших осіб. Оскільки зазначене питання не є предметом розгляду даного провадження, правових підстав для призначення судової почеркознавчої експертизи, як про це просить захисник, суд не вбачає, а тому належність та допустимість процесуального документу, на який вказує сторона захисту, як доказу, та його оцінка судом буде здійснюватися у нарадчій кімнаті під час ухвалення остаточного судового рішення.

При прийнятті рішення суд також враховує, що у даному кримінальному провадженні обвинувачений знаходиться під вартою, тому призначення судової почеркознавчої експертизи у даному кримінальному провадженні без наявності для цього обґрунтованих підстав безумовно призведе до безпідставного затягування судового розгляду кримінального провадження, що є неприпустимим.

Таким чином, суду не надано відомостей, яка саме процесуальна мета може бути досягнута та які важливі для цього кримінального провадження обставини можуть бути з`ясовані шляхом проведення саме почеркознавчої експертизи, а сукупність досліджених доказів, на думку суду, не створює жодних підстав для висновку про необхідність її призначення.

На підставі викладеного, керуючись ст.332, ст.242, 369-372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволені клопотання захисника - адвоката ОСОБА_5 про призначення почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0000256 від 17 вересня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.152 КК України, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: