печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суд м. Києва від 01.03.2023, у кримінальному провадженні № 0002489 від 30.11.2021, -

ВСТАНОВИВ:

10.05.2023 адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суд м. Києва від 01.03.2023, у кримінальному провадженні № 0002489 від 30.11.2021.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що вказаною ухвалою накладено арешт на майно, вилучене в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: два записники, що містять чорнові записи, які поміщено до сейф-пакету НПУСУ № PSP2148193; 241 500 грн; 3 830 доларів США; ноутбук «Mack Book» s/n: FVFYTF9ZL4WL, моделі А1932, що має систему логічного захисту; мобільний телефон марки «IPhone» IMEI1: НОМЕР_1 , з сім-картою, що містить емблему мобільного оператора «Водафон» та номер НОМЕР_2 ; мобільний телефон «IPhone» IMEI1: НОМЕР_3 з сім-картою, що містить емблему мобільного оператора «Водафон» з номером НОМЕР_4 ; мобільний телефон «IPhone» IMEI1: НОМЕР_5 та сім-карту з емблемою «Водафон» з номером НОМЕР_6 ; мобільний телефон «IPhone» IMEI1: НОМЕР_7 ; банківські карти №№ НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , НОМЕР_13 .

Зазначає, що арешт накладено необґрунтовано, вказане майно не відповідає ознакам визначеними ст.98 КПК України, а тому відсутні законні підстави для подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак адвокат вказує, що арешт підлягає скасуванню.

У судове засідання прокурор не з`явився, про розгляд клопотання повідомлений належним чином, подав до суду письмові заперечення, просив відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на обґрунтованість застосованого вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Представник власника майна, адвокат ОСОБА_3 подав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив задовольнити викладені вимоги.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб які не з`явилися, на підставі наданих доказів.

Прокурор в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, що у відповідності до ст. 174 КПК України не створює процесуальних перешкод у формі неможливості розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, які до нього долучено, слідчий суддя приходить наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Офісом Генерального прокурора здійснюється нагляд за додержанням законів у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні за № 0002489 від 30.11.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 361-1 КК України.

Постановою прокурора від 31.08.2022 - визначено підслідність у кримінальному провадженні № 0001175 від 29.09.2021за Печерськими УП ГУНП у м. Києві.

У ході здійснення розслідування у кримінальному провадженні досліджуються обставини за яких з 01.07.2021 по теперішній час невстановлені посадові особи ТОВ «УТЕСИСТЕМ», ТОВ «УТЕСИСТЕМ ТРЕЙД» та ТОВ «УТЕСИСТЕМ +», ТОВ «Торгові системи ВТУБ», Товарна біржа «Закарпатська універсальна товарно-сировинна біржа», ТОВ «Торговий Дім «ГАЛКОНТРАКТ», Товарна біржа «Універсальна-Полісся», ТОВ «Торговий Дім» Біржа. ЮА», ТОВ «Житомирські торги», ТОВ «Рівненська універсальна центральна», ТОВ «ТАУРУС», та АГРАРНА БІРЖА, систематично шляхом обману (шахрайства) здійснюють заволодіння грошовими коштами, які сплачуються (перераховуються на рахунки) на користь вищезазначених підприємств учасниками аукціонів - покупцями (суб`єктами господарської діяльності незалежно від форми власності, резидентам або нерезидентам) у вигляді реєстраційного внеску за подання заяви на участь в електронних аукціонах з продажу деревини або пиломатеріалів або у вигляді гарантійного внеску в якості способу забезпечення виконання зобов`язань покупця в таких аукціонах.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суд м. Києва від 01.03.2023 накладено арешт на майно, вилучене в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: два записники, що містять чорнові записи, які поміщено до сейф-пакету НПУСУ № PSP2148193; 241 500 грн; 3 830 доларів США; ноутбук «Mack Book» s/n: FVFYTF9ZL4WL, моделі А1932, що має систему логічного захисту; мобільний телефон марки «IPhone» IMEI1: НОМЕР_1 , з сім-картою, що містить емблему мобільного оператора «Водафон» та номер НОМЕР_2 ; мобільний телефон «IPhone» IMEI1: НОМЕР_3 з сім-картою, що містить емблему мобільного оператора «Водафон» з номером НОМЕР_4 ; мобільний телефон «IPhone» IMEI1: НОМЕР_5 та сім-карту з емблемою «Водафон» з номером НОМЕР_6 ; мобільний телефон «IPhone» IMEI1: НОМЕР_7 ; банківські карти №№ НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , НОМЕР_13 .

Поряд з цим, вище вказану ухвалу, 19.03.2023 ухвалою Київського апеляційного суду - залишено без змін, а апеляційну скаргу апелянта - без задоволення.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таким чином, слідчий суддя приходить висновку про наявність у заявника права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

При цьому, у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.03.2023, задовольняючи клопотання сторони обвинувачення про накладення арешту на майно, слідчий суддя виходив з того, що арешт необхідний з метою збереження речових доказів, оскільки вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом у порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтею 92 КПК України визначено, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого; обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом (ч.ч. 1, 2 ст. 22 КПК України).

При цьому, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26.06.2008 зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Вказані норми кримінального процесуального законодавства та відповідна практика Європейського суду з прав людини, вказує, що особі, яка звертається із клопотанням до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Так, виходячи із тих питань, які відносяться до компетенції слідчого судді, при дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя приходить висновку, що означені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що в подальшому в застосуванні арешту відпала потреба, оскільки за встановлених обставин вбачається, що підстави на які посилається заявник, що на його думку, свідчать про необхідність скасування вказаного арешту, є предметом перевірки органу досудового розслідування в рамках кримінального провадження № 0002489 від 30.11.2021.

За вказаних обставин, під час судового розгляду даного клопотання за наданими матеріали, встановлено, що втручання органу досудового розслідування у право власності заявника обумовлене законними критеріями, тобто з дотриманням відповідних положень національного законодавства та відповідності верховенства права. Також, слідчим суддею встановлено, що даний час забезпечується «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав власників та відповідно існує пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються органом досудового розслідування, та метою, яку прагнуть досягти.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено необґрунтованості накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в продовженні дії такого заходу, а відтак слідчий суддя приходить висновку, про наявність підстав для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності та вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 22, 26, 106, 92, 98, 167, 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суд м. Києва від 01.03.2023, у кримінальному провадженні № 0002489 від 30.11.2021- залишити без задоволення

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1