У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2023 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород заяву захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 від розгляду клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру у кримінальному провадженні №0000378 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.03.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України стосовно ОСОБА_3 , справа №308/12708/22,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває справа №308/12708/22 за клопотанням про застосування примусових заходів медичного характеру у кримінальному провадженні №0000378 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.03.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України стосовно ОСОБА_3 .

Головуючим суддею з розгляду даної справи є ОСОБА_5 .

У судовому засіданні 08.05.2023 року захисником ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_4 було заявлено відвід судді ОСОБА_5 у зв`язку із тим, що суддею було безпідставно відмовлено в ознайомленні із клопотанням прокурор про продовження запобіжного заходу ОСОБА_3 , всупереч ст.155 КПК України судом не було належним чином повідомлено захисника про дату і час судового розгляду. Крім цього, захисником було повторно заявлено відвід судді ОСОБА_5 у зв`язку із тим, що на його усне клопотання суддя безпідставно відмовила у клопотанні про ознайомлення з клопотанням прокурора та у цілому із матеріалами справи, всупереч КПК України перед початком судового засідання не роз`яснено про права та обов`язки учасникам справи, не було повідомлено у встановлений законом спосіб про судовий розгляд.

Аналогічні заяви про відвід були подані захисником 09.05.2023 року на електронну адресу суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.05.2022 року заява про відвід судді передана на розгляд судді ОСОБА_1 .

25 травня 2023 року від захисника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 надійшли додаткові пояснення про відвід судді ОСОБА_5 . У таких зазначив, що 08.05.2023 року він перебував безпосередньо в Закарпатському апеляційному суді з метою подальшої участі в судовому засіданні з розгляду апеляційної скарги сторони захисту на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.04.2023 року по справі №308/11085/22. Приблизно о 15 год. 20 хв. цього ж дня, йому поступив телефонний дзвінок на мобільний номер телефону від медичного працівника КНП «Івано-Франківський спеціальний заклад надання психіатричної допомоги» та який повідомив, що їм телефонувала секретар судді ОСОБА_5 та повідомила, що 08.05.2023 року буде проведено судовий розгляд справи №308/12708/22 відносно гр. ОСОБА_3 . Причиною такого засідання (за наявності раніше призначеного на 10.05.2023 на 14:00 засідання), зі слів працівника медичної установи, стало те, що прокурор Ужгородської окружної прокуратури - ОСОБА_6 подав через канцелярію суду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу відносно гр. ОСОБА_3 . Захисник звернув увагу, що жодного клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу відносно гр. ОСОБА_3 ні йому ні ОСОБА_3 прокурором ОСОБА_6 не вручалося. На думку сторони захисту, такі дії прокурора були умисні, всупереч чинних норм КПК України та явно направлені на порушення прав та інтересів гр. ОСОБА_3 та його захисника - адвоката ОСОБА_4 ..

Прибувши цього ж дня, приблизно о 16год. 30 хв. до Ужгородського міськрайнного суду для участі в судовому засіданні по справі №308/12708/22 відносно гр. ОСОБА_3 йому, зі слів секретаря судді ОСОБА_5 стало відомо, що судове засідання дійсно було призначено на 08.05.2023 року на 14 год. 30хв., а як згодом виявилось на 15год. 00хв., однак таке не відбулося з причин того, що не з`явився до суду захисник гр. ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 та за наслідками цього ухвалою суду від 08.05.2023 року було доручено Регіональному центру з надання БВПД призначити гр. ОСОБА_3 захисника для проведення окремої процесуальної дії для участі у розгляді питання доцільності продовження строку застосування запобіжного заходу. Також, секретар судді ОСОБА_5 повідомила адвокату ОСОБА_4 , що засідання відкладено на 16 год. 45хв. 08.05.2023, оскільки судом залучено безоплатного захисника. Захисник вказує, що жодних судових викликів згідно вимог ст. ст. 134-136 КПК України фактично ніхто із учасників даного кримінального провадження не одержував.

Відтак, прибувши в судове засідання на 16 год. 45хв. по даній справі захисник ОСОБА_4 зустрів в приміщенні суду захисника від центру БВПД - адвоката ОСОБА_7 , яка повідомила про те, що їй надійшло доручення від центру «для надання безоплатної правової допомоги під час розгляду клопотання про застосування заходу медичного характеру». Як вбачається із матеріалів даної справи та безпосереднього із журналу судового засідання від 08.05.2023 року, то судове засідання, за участі адвоката ОСОБА_4 , суддя ОСОБА_5 розпочала о 17год 25хв. Відтак, під час даного судового засідання обвинувачений гр. ОСОБА_3 відмовився від безоплатного захисника ОСОБА_7 , оскільки прибув його захисник за договором - адвокат ОСОБА_4 .

Суддя ОСОБА_5 протокольно ухвалила відмовити захиснику ОСОБА_4 та його підзахисному у ознайомленні із клопотанням прокурора, оскільки, зі слів судді судом не розглядається клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу, а дане питання вирішується судом з власної ініціативи суду.

Захисник зазначив, що з огляду на такі явні порушення вимог КПК України з боку суду в частині не надання для ознайомлення з таким клопотанням прокурора, та з боку сторони обвинувачення/прокурора, то стороною захисту 08.05.2023 року о 17:34 було заявлено відвід прокурору ОСОБА_6 з підстав не вручення клопотання про продовження запобіжного заходу. Ухвалою судді ОСОБА_5 було відмолено у задоволенні заяви про відвід прокурора.

В подальшому, о 17:58 судове засідання головуючим суддею ОСОБА_5 оголошено продовженим. Всупереч наведеним порушенням законодавства як з боку сторони обвинувачення, так і зі сторони судді ОСОБА_5 , адвокат ОСОБА_4 заявив про відвід (письмово) останній та просив передати таку заяву до канцелярії суду для подальшого автоматизованого розподілу між суддями згідно ч. 1 ст. 81 КПК України. Суддя ОСОБА_5 , заслухавши думку учасників процесу, оголосила технічну перерву, згодом, о 18:05 головуючий суддя продовжила судове засідання у даній справі та протокольно ухвалила відхилити заяву адвоката ОСОБА_4 про її відвід.

О 18:08 суддя ОСОБА_5 продовжила дане судове засідання і почала «переходити до вирішення питання про доцільність продовження строку дії запобіжного заходу гр. ОСОБА_3 », але у свою чергу захисник ОСОБА_4 повторно заявив про вже заявлений відвід, але суддя ОСОБА_5 це залишила поза увагою. О 18:28 судця ОСОБА_5 , не викликаючи в засідання учасників, продовжує розгляд даної справи та далі призначає гр. ОСОБА_3 безоплатного захисника із центру БВПД. У свою чергу, підзахисний гр. ОСОБА_8 о 18:29, оскільки на його думку такі дії судді порушують його права та інтереси, заявляє про відвід судді ОСОБА_5 . Однак, суддя ОСОБА_5 , протокольно вирішує відмовити обвинуваченому ОСОБА_3 у задоволенні його заяви про відвід.

О 19:57 суддя ОСОБА_5 , при наявності оголошених захисником та обвинуваченим декількох відводів головуючому судді почала заслуховувати думку прокурора з даного приводу. Відтак, о 20:00 захисник ОСОБА_4 повторно заявив про відвід судді ОСОБА_5 , оскільки вже було декілька разів заявлено про відвід головуючому судді, але вона це проігнорувала - сторона захисту наполягала на неможливості проводити дане судове засідання. Проте всупереч закону, суддя ОСОБА_5 розцінила такі дії захисту, як зловживання своїм процесуальними правами. Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.05.2023р. у справі № 308/12708/22 гр. ОСОБА_3 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді поміщення до психіатричного закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, а саме до 06 липня 2023 року включно. Захисник зазначає, що на даний момент дану ухвалу суду оскарженого до апеляційного суду.

На підставі наведеного захисник вважає, що суддею ОСОБА_5 були допущені грубі порушення вимог КПК України, що є безумовною обставиною, яка виключає участь цієї судді в кримінальному провадженні, передбаченою п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Учасники справи, будучи повідомленими про дату, час та місце розгляду заяви про відвід, в судове засідання не з`явилися.

При цьому, 29.05.2023 року на електронну адресу суду від захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 надійшло клопотання про проведення дистанційного судового провадження за участю адвоката ОСОБА_4 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, а саме за допомогою програмного забезпечення «EasyCon», яке обґрунтовано тим, що захисник із 26.05.2023 року перебуває на лікарняному та не може безпосередньо взяти участь у судовому провадженні. У другому пункті прохальної частини клопотання захисник зазначив, що у випадку незадоволення даного клопотання, доводи, що викладені у письмових доповненнях до заяви про відвід судді ОСОБА_5 підтримує в повному обсязі, просить розглянути усі заяви про відвід судді ОСОБА_5 без їхньої участі та задовольнити такі.

Розглянувши клопотання захисника - адвоката ОСОБА_4 про проведення судового засідання в режимі відеоконференці,ї суд прийшов до висновку, що таке задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Відповідно до п.п. 1, 4, 5 ч.1 ст.336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Згідно пункту 45 Розділу III Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішення Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21, підсистема відеоконференцзв`язку забезпечує учасникам справи можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відео конференції поза межами приміщення суду за допомогою свого Електронного кабінету та власних технічних засобів; у приміщенні іншого суду - за допомогою технічних засобів суду; в установі попереднього ув`язнення, установі виконання покарань або медичному закладі - за допомогою технічних засобів, наявних у відповідній установі. Підсистема відеоконференцзв`язку також забезпечує користувачам можливість брати участь у засіданнях інших органів та установ системи правосуддя в режимі відеоконференції. Особливості порядку проведення таких засідань можуть встановлюватися відповідними органами та установами системи правосуддя. Інструкція користувача підсистеми відеоконференцзв`язку розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua.

Відповідно до пункту 46 Розділу ІІІ Положення за наявності в суді технічної можливості учасник справи у порядку, встановленому процесуальним законом, може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів.

Станом на дату розгляду справи, а саме на 09 год. 15 хв. 30 травня 2023 року у суду відсутня технічна можливість забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції, у зв`язку із зайнятістю залів судових засідань.

Враховуючи, що норми ст.81 КПК України не передбачають обов`язкової участі особи, яка звернулася із заявою про відвід і позиція такої щодо відводу викладена у поданій заяві та додаткових поясненнях, суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід за відсутності сторони захисту.

Крім того, від прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_6 30.05.2023 року надійшла заява, згідно якої просив судове засідання по вказаній справі проводити за його відсутності. Проти задоволення клопотання адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 заперечує, вважає його необґрунтованим та спрямованим на затягування судового процесу, оскільки із самого початку судового засідання ОСОБА_4 та ОСОБА_3 роз`яснювалось право відводів та останніми жодних відводів заявлено не було. В подальшому безпідставно було заявлено йому відвід, в якому було відмовлено, що і стало, на його думку, підставою для заявлення відводу головуючому судді. Вказані клопотання сторони захисту прокурор вважає зловживанням своїми процесуальними правами з метою, що б у його підзахисного зійшли строки дії запобіжного заходу.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи №308/12708/22, враховуючи доводи та обґрунтування заявленого відводу, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст.9 Конституції України кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права (ст.129 Конституції України, ч.1 ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Згідно положень ст.80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Відвід повинен бути вмотивованим.

Статтями 75, 76 КПК України визначено вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Згідно ст.75 КПК України слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Окрім того, у складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою, та не допускається повторна участь судді у кримінальному провадженні (ч. 2 ст.75, ст.76 КПК України).

Так, частиною першою ст.76 КПК України передбачено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Згідно ст.48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» встановлено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

З матеріалів справи вбачається, що на розгляді у судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 перебуває клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру у кримінальному провадженні №0000378 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.03.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України стосовно ОСОБА_3 , справа №308/12708/22.

08 травня 2023 року прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_9 через канцелярію суду було подано клопотання про продовження щодо ОСОБА_3 , відносно якого вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру по кримінальному провадженню №0000378 від 26.03.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, запобіжного заходу у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, а саме до Комунального некомерційного підприємства «Івано-Франківський спеціальний заклад з надання психіатричної допомоги Івано-Франківської обласної ради» (Том 1, а.с.147-151).

Із журналу судового засідання від 08.05.2023 року (Том 1, а.с.170-175) слідує, що о 17 год. 34 хв. захисником ОСОБА_4 було заявлено відвід прокурору, письмова заява про відвід наявна в матеріалах справи (Том 1, а.с.157-161).

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.05.2023 року у задоволенні заяви про відвід прокурора відмовлено (Том 1, а.с.167).

Після виходу суду з нарадчої кімнати та оголошення ухвали захисник ОСОБА_4 заявив клопотання про відвід головуючому судді ОСОБА_5 ..

У журналі судового засідання відображено, що у «18:05 год. суд протокольно ухвалив відхилити клопотання адвоката ОСОБА_4 про відвід головуючій з метою зловживання процесуальних строків оскільки строк тримання закінчується сьогодні, це явне затягування розгляду справи з метою уникнення від продовження строків» (Том 1, а.с.173).

Протокольною ухвалою о 18:29 год. суд «ухвалив відмовити в задоволенні заяви про відвід, оскільки це явне затягування розгляду справи про вирішення питання про продовження строків, які закінчуються сьогодні з метою уникнення від відповідальності» (Том 1, а.с.173).

О 20:00 год. захисником ОСОБА_4 повторно заявив відвід головуючому судді оскільки до початку даного судового засідання йому та ОСОБА_10 не було роз`яснено процесуальні права.

Згідно журналу судового засідання о 20:04 год. «головуючий суддя протокольно ухвалила визнати повторно заявлений відвід зловживанням процесуальними правами з метою уникнення питання про розгляд питання про продовження строку тримання під вартою» (Том 1, а.с.175).

Ключовим аспектом відводу, як цілісного інституту кримінального провадження, є упередженість слідчого судді при розгляді справи, яка перебуває у його провадженні. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини «Білуха проти України» (заява №33949/02) від 09 листопада 2006 року, особиста безсторонність суду призюмується, поки не надано доказів протилежного (про що зазначено у рішенні у справі «Ветштайн проти Швецарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

Не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Так, із матеріалів справи слідує, що суддею ОСОБА_5 подані особою відносно якої вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_3 та його захисником адвокатом ОСОБА_4 заяви про відвід судді були розцінені як зловживання процесуальними правами, спрямованими на затягування розгляду клопотання прокурора про продовження щодо ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги, строк якого закінчувався 08.05.2023 року, у зв`язку із чим такі були залишені без розгляду (у журналі судового засідання зазначено «відхилені»).

Відповідно до положено ч.4 ст.81 КПК України якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду.

Суд зазначає, що вказані положення не пов`язують наявність зловживання правом на відвід із особою заявника відводу. Тобто, зловживання наявне, якщо відвід заявлений з метою затягування кримінального провадження будь-ким з учасників повторно у межах одного кримінального провадження.

Судом взято до уваги, що у судовому засіданні 08.05.2023 року захисник ОСОБА_4 заявляв відвід прокурору ОСОБА_6 , який було розглянуто судом та ухвалою від 08.05.2023 року у задоволенні такого було відмовлено. Після цього, відвід неодноразово було заявлено головуючому судді.

Враховуючи наведене, залишення суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 , яка розцінювала повторно заявлені відводи як зловживання правом на відвід з метою затягування строку розгляду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу, узгоджується із вимогами ч.4 ст.81 КПК України.

Щодо неповідомлення сторони захисту про її права та обов`язки, то як вбачається із матеріалів справи №308/12708/22, а саме із журналу судового засідання від 10.01.2023 року ОСОБА_3 зазначав, що йому відомі його права.

Інші доводи захисника полягають у незгоді сторони захисту із процедурою розгляду клопотання прокурора по продовження строку запобіжного заходу ОСОБА_3 ..

Суд зазначає, що непогодження з процесуальними діями судді не є підставою для його відводу, передбаченою п.4 ч.1 ст.75 КПК України. Сторона вправі не погоджуватись із прийнятими рішеннями, однак така позиція не може бути визначальною в оцінці об`єктивності та неупередженості дій судді під час розгляду справи. При цьому, норми законодавства не передбачено можливості судді перевіряти на предмет законності прийняті суддею, якому заявлено відвід, процесуальні рішення, аналізувати порядок їх прийняття.

Згідно з п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Те, що сторона захисту, внаслідок суб`єктивних міркувань не погоджується з процесуальними діями та рішенням судді самі по собі не свідчить про його упередженість та необ`єктивність і, як наслідок, не тягне за собою його усунення від розгляду справи.

При цьому, у разі незгоди із прийнятим суддею за результатами розгляду клопотання прокурора 08.05.2023 року ухвали захисник має право оскаржити таку ухвалу в апеляційному порядку.

Щодо неповідомлення захисника про дату та час місце розгляд справи, то як слідує із журналу судового засідання, захисник був присутнім у даному судовому засіданні, у зв`язку із чим право на захист порушено не було.

У рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що сторона зобов`язана «демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань».

При цьому, суд звертає увагу, що навіть у випадку наявності певних порушень судом вимог КПК України під час судового розгляду такі автоматично не тягнуть за собою переконання щодо упередженості цього судді.

Суд зазначає, що непогодження з процесуальними діями судді не є підставою для його відводу, передбаченою п.4 ч.1 ст.75 КПК України. Сторона вправі не погоджуватись із прийнятими рішеннями, однак така позиція не може бути визначальною в оцінці об`єктивності та неупередженості дій судді під час розгляду скарги.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності (рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 і 30, Series A, no. 255, і рішення «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000XII).

Стосовно об`єктивного критерію Європейський суд з прав людини також вказує, що необхідно перевірити чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був не безсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 44; та рішення у справі «Ферантелі та Сантанжело проти Італії» (Ferrantelli and Santangelo v. Italy), від 7серпня 1996 poку, п. 58).

На підставі наведеного суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки захисником не наведено підстав, визначених ст. ст.75, 76 КПК України для відводу судді та не надано доказів упередженості або особистої заінтересованості судді, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про відвід судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 слід відмовити.

Керуючись статтями 2, 21, 75, 76, 80, 107, 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 від розгляду клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру у кримінальному провадженні №0000378 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.03.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України стосовно ОСОБА_3 , справа №308/12708/22, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області ОСОБА_1