Справа №: 630/446/23 Провадження №: 1-кс/630/162/23
У Х В А Л А

Іменем України

02 травня 2023 року м. Люботин

Слідчий суддя Люботинського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 від 01 травня 2023 року про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000094 від 01 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

в с т а н о в и в:

01 травня 2023 року до суду надійшло клопотання прокурора про арешт майна, вилученого 30 квітня 2023 року під час огляду місця події за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Коротич, стаціонарний блок-пост «Коротич», а саме: посвідчення водія серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 з ознаками підробки, та мобільного телефону ТМ Xiaomi Redmi 6 в корпусі синього кольору, IMEI1 НОМЕР_2 IMEI2 НОМЕР_3 , з визначенням місця зберіганням водійського посвідчення в матеріалах кримінального провадження № 0000094, а мобільного телефону в камері зберігання речових доказів відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області до винесення процесуального рішення в справі.

На обґрунтування клопотання прокурором зазначено, що 30 квітня 2023 року до відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що на блок-посту на автодорозі «Київ-Харків-Довжанський», що розташований в смт. Коротич Харківського району Харківської області працівниками поліції був зупинений автомобіль ВАЗ 2109, державний номер НОМЕР_4 , під керуванням водія ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого виявлено посвідчення водія НОМЕР_1 з ознаками підробки. Відповідні відомості 01 травня 2023 року СД відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000094 за попередньою правовою кваліфікацією ч. 4 ст. 358 КК України. Під час огляду місця події було вилучене посвідчення водія НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також у ОСОБА_3 був вилучений мобільний телефон ТМ Xiaomi Redmi 6 в корпусі синього кольору, IMEI1 НОМЕР_2 IMEI2 НОМЕР_3 , в якому могли зберігатися повідомлення щодо замовлення, придбання та отримання посвідчення водія. В подальшому постановою дізнавача посвідчення водія і мобільний телефон визнано речовими доказами. Вилучене майно має істотне значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, тому повернення вказаного майна може негативно вплинути на забезпечення доказової бази у вказаному кримінальному провадженні.

Прокурор Харківської окружної прокуратури ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, але подала заяву про підтримання клопотання та просила проводити судовий розгляд за її відсутності.

Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, ОСОБА_3 в судовому засіданні висловив щирий жаль з приводу вчиненого ним дія придбання в Інтернеті посвідчення водія, та пояснив, що не заперечує проти задоволення клопотання.

Слідчий суддя, вислухавши промову ОСОБА_3 , дослідивши надані матеріали, приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з наданих матеріалів, в провадженні Сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000094 від 01 травня 2023 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Відповідно до короткого викладу обставин, зазначених у витязі з ЄРДР від 01 травня 2023 року, до відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що на блок-посту на автодорозі «Київ-Харків-Довжанський», 460 км, працівниками поліції був зупинений автомобіль ВАЗ 2109, державний номер НОМЕР_4 , під керуванням водія ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який надав для перевірки посвідчення водія НОМЕР_1 з ознаками підробки.

Згідно протоколу огляду місця події від 30 квітня 2023 року, складеного слідчим СВ відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області, було проведено в період часу з 07-00 год. до 07-30 год. огляд місця події, яким є ділянка автодороги «Київ-Харків-Довжанський», 460 км, на якій розташований блок-пост поліції, та на якій знаходиться автомобіль ВАЗ 2109, державний номер НОМЕР_4 , під керуванням водія ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого виявлено та вилучено посвідчення водія НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ознаками підробки, та мобільний телефон ТМ Xiaomi Redmi 6 в корпусі синього кольору, в якому наявне листування в месенджері «Telegram» з абонентом на ім`я ОСОБА_5 і логіном « ОСОБА_6 ».

Відповідно до пояснень, наданих гр. ОСОБА_3 органу дізнання, він в середині квітня 2023 році в месенджері «Telegram» побачив сторінку, на якій було розмішено оголошення про можливість придбання посвідчення воді на права керування транспортними засобами будь-якої категорії. Він вирішив скористатися такою нагодою та замовив через соцмережу посвідчення водія на своє ім`я, за яке заплатив 17000,00 грн. Посвідчення водія він отримав через відділення ОСОБА_7 .

Протоколом огляду від 01 травня 2023 року зафіксовано те, що мобільний телефон ТМ Xiaomi Redmi 6 в корпусі синього кольору, IMEI1 НОМЕР_2 IMEI2 НОМЕР_3 , має встановлений додаток месенджер «Telegram», в якому міститися листування зі сторінкою « ОСОБА_6 ». Абоненту, який використовує цю сторінку, ОСОБА_3 надіслав фотозображення особистих документів та фото для документів. Після цього на мобільний телефон ОСОБА_3 прийшло повідомлення про номер накладної про відправлення посвідчення водія.

Постановою дізнавача від 01 травня 2023 року посвідчення водія з ознаками підробки НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та мобільний телефон ТМ Xiaomi Redmi 6 в корпусі синього кольору, IMEI1 НОМЕР_2 IMEI2 НОМЕР_3 , визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000094.

Відповідно до ч. 5 ст. 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду.

Крім того, відповідно ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Положення п. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України передбачає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що саме посвідчення подія з ознаками підробки і мобільний телефон являються речовими доказами по кримінальному провадженню, оскільки зберігають на собі сліди злочину або можуть містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Накладення арешту на вилучене майно, що є речовим доказом по кримінальному провадженню, дозволить стороні обвинувачення здійснити повне, об`єктивне та неупереджене досудове розслідування з метою встановлення об`єктивної істини по суті.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, що вилучене майно має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, необхідно накласти на нього арешт для проведення подальших процесуальних та слідчих дій.

В зв`язку з викладеним, клопотання прокурора слідчий суддя вважає обґрунтованим.

Щодо вимоги прокурора про визначення місця зберігання речового доказу, слідчий суддя звертає увагу, що положення КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року № 1104, саме на сторону кримінального провадження, якій надані речові докази, покладено під час досудового розслідування обов`язок організувати належне збереження таких речових доказів та забезпечити їх схоронність.

Виходячи з наведеного, вирішення питання про визначення місця зберігання речових доказів не входить до компетенції слідчого судді, всі питання щодо зберігання речових доказів під час досудового розслідування мають прийматися стороною обвинувачення з урахування норм законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 110, 131, 167-175, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 від 01 травня 2023 року про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000094 від 01 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, задовольнити частково.

Накласти арешт на вилучене під час огляду місця події у період часу з 07-00 год. до 07-30 год. 30 квітня 2023 року, проведеного за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Коротич, стаціонарний блок-пост «Коротич», майно, а саме: посвідчення водія серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 з ознаками підробки, та мобільний телефон ТМ Xiaomi Redmi 6 в корпусі синього кольору, IMEI1 НОМЕР_2 IMEI2 НОМЕР_3 .

В іншій частині клопотання залишити без задоволення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами які не були присутні при проголошенні ухвали в той же строк з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддяОСОБА_1