СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4941/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 серпня 2023 року м. Київ

слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця рф, м. Магадан, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , притягненого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367, ч. 2 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

23.08.2023 до Святошинського районного суду м. Києва звернувся слідчий СВ ГУНП в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_6 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного, не зменшить наявність вищевказаних ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації, а застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки є не можливим, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням, до органу досудового розслідування, прокурора не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя дослідив долучені до матеріалів клопотання докази, а саме: висновк експерта за результатом проведення будівельно-технічної експертизи № 1379/10-2022 від 14.10.2022; висновком судової почеркознавчої експертизи № СЕ-19/111/17-3/11918-ПЧ від 31.03.2023; висновком судової економічної експертизи № 21 від 07.06.2023.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити в повному обсязі.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, оскільки підозра необгрунтовна, ризики не доведені, клопотання необгрунтоване.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію захисника.

Вивчивши матеріали кримінального провадження №0000228

відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.07.2022 вислухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 09.08.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (ч. 5 ст. 9 КПК).

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» вважається досягнутим, якщо фактів та інформації достатньо, аби переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (рішення ЄСПЛ «Фокс, Кембел і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

У даному кримінальному провадженні обґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_5 за ч. 5 ст. 191 КК України, повністю узгоджується із практикою Європейського суду з прав людини, згідно з якою вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрювану з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Вирішуючи питання про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді застави, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зав`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зав`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного/обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Перевіряючи обґрунтування у клопотанні наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК, а саме того, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, обґрунтовано тяжкістю злочину у якому підозрюється; ризик знищення або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обґрунтований тим, що в силу не встановлення на даний час органом досудового розслідування всіх обставин, що мають значення для досудового розслідування, ОСОБА_5 може вчиняти дії направлені на приховання або знищення цих доказів; ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 володіючи даними свідків, які надали викривальні покази може вчинити дії направлені на їх схиляння до зміни або відмови від дачі показань; ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином обґрунтований тим, що ОСОБА_5 обіймаючи посаду в ТОВ «Бест Статус Компані» матиме вплив на колег і співробітників, які ще не допитані в якості свідків; ризик вчинення іншого кримінального правопорушення обґрунтовується можливістю підозрюваного вчинити дій самостійно або з використанням третіх осіб щодо підроблення офіційних документів або ж створення неіснуючих на підтвердження своєї версії подій, чим перешкодити кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, за вчинення якого, в разі доведеності його вини, передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, та з конфіскацією майна, може вдатися спроб переховуватися від органу досудового розслідування або суду, тому ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України є реальним. Врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства (рішення Європейського суду з прав людини у справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993).

Також, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Зважаючи на те, що досудове розслідування кримінального провадження триває, слідчий суддя вважає, що ризик можливого незаконного впливу підозрюваним на свідків з метою спотворення показань є також реальним, як і ризики перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи вищевказані обставини, вважаю за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави який зможе запобігти заявленим у кримінальному провадженні ризикам, у розмірі співмірному з суспільною небезпекою, пропорційному з урахуванням можливого настання негативних наслідків, завданих інкримінованими діяннями.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, його мотив, матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення, у якому він підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у межах 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 402600 грн 00 коп., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Внесення застави саме в такому помірному розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та буде належним засобом процесуального стримування.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного запобіжний захід у виді застави, яку необхідно внести не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу, вважаю за необхідне з урахуванням даних про особу підозрюваного зобов`язати його прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою, а також відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України виконувати наступні обов`язки: повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та роботи; не відлучатися за межі м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України, носити електронний засіб контролю.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого СВ ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця рф, м. Магадан, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , притягненого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367, ч. 5 ст. 191 КК України, запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 402600 (Чотириста дві тисячі шістсот) грн 00 коп. що становить 150 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У разі внесення застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою, а також виконувати строком до 07.10.2023 наступні обов`язки;

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та роботи;

- не відлучатися за межі м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України, носити електронний засіб контролю;

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити до 07.10.2023.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави він зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві: отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві , МФО: 820172, банк: Державна казначейська служба України, м. Київ р/р UA 1012089.

Зазначені дії можуть бути здійснені не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі не внесення застави у зазначений строк запобіжний захід може бути змінено на більш суворий.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Строк дії ухвали визначити до 07.10.2023.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Копію ухвали вручено 24.08.2023 о ______ год. ______ хв.

Одночасно роз`яснено порядок її оскарження.

Підозрюваний (ПІБ)________________________ підпис__________________