КРОПИВНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ провадження 11-сс/4809/357/23 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія - ст. 309 КПК України Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.07.2023 року м. Кропивницький

Колегія суддів Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар ОСОБА_5 ,

при участі:

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

переглянула у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому, за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_8 , яка здійснює захист підозрюваного ОСОБА_7 , ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10 липня 2023 року, якою стосовно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Костомарівка, Бобринецького району, Кіровоградської області, українця, громадянина України, інваліда ІІІ групи, безробітного, але має підробіток будівельником, зареєстрованого та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах досудового розслідування, на строк 60 днів, з 16 години 00 хвилин, 07 липня 2023 року до 16 години 00 хвилин, 04 вересня 2023 року, без визначення застави.

ВСТАНОВИЛА:

Органом досудового розслідування ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Обставини вчинення кримінального правопорушення, у відповідності до клопотання слідчого та повідомлення про підозру, такі.

ОСОБА_7 , 07.07.2023, знаходився по місцю свого проживання, де вживав із ОСОБА_9 алкогольні напої. В ході виниклої сварки, на ґрунті неприязних відносин, ОСОБА_7 наніс ОСОБА_9 один удар гострим предметом в область лівої щоки, після чого - один удар в область задньої частини грудної клітини. Після чого ОСОБА_7 від ОСОБА_9 відтягнули.

Ухвалою слідчого судді постановлено задовольнити частково клопотання слідчого СВ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_10 , застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, без визначення застави.

Своє рішення слідчий суддя районного суду вмотивував наступним.

Слідчим у клопотанні та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, на підтвердження чого надані відповідні матеріали.

Органом досудового розслідування доведено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, що може перешкодити належному виконанню підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, або може створити загрозу для виконання завдань кримінального судочинства.

Крім того, враховано слідчим суддею й обставини, передбачені ст. 178 КПК України. Зокрема враховано, що підозру пред`явлено у замаху на вчинення особливо тяжкого, умисного злочину, особу підозрюваного.

З урахуванням всіх обставин, слідчий суддя прийшов до висновку про те, що належна процесуальна поведінка підозрюваного ОСОБА_7 та забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків можливе за умови застосування щодо нього такого запобіжного заходу як тримання під вартою.

Із судовим рішенням слідчого судді не погоджується та оскаржує його в апеляційному порядку адвокат підозрюваного - ОСОБА_8 , яка в апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.

Вважає ухвалу слідчого судді незаконною, необґрунтованою, і свої вимоги мотивує наступними доводами.

Підстави для тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 - відсутні, в судовому засіданні не доведені.

Підозра не є обґрунтованою, базується на показаннях двох свідків, які є суперечливими між собою; осіб, яких ОСОБА_7 запросив до себе додому, він знав лише декілька днів; вказаних осіб підозрюваний запросив для розпиття алкогольних напоїв, однак, оглядом місця події зафіксовано відсутність ручок кв. АДРЕСА_1 , а також і пошкодження замку квартири, що свідчить про те, що добровільної згоди ОСОБА_7 на перебування свідків у його квартирі не було; відповідно до пояснень підозрюваного особи, які перебували у його квартирі, - випитували його про документи на квартиру, оскільки він їм сказав, що квартира належить йому на праві власності; вказані особи, мали намір скористатись наявністю психічного захворювання у підозрюваного та хотіли його пограбувати.

Слідчим суддею залишено поза увагою, що ОСОБА_7 є інвалідом ІІІ групи з дитинства, має психічний розлад, але не становить суспільної небезпеки, випадків його агресивної або протиправної поведінки - не встановлено, він може перебувати під домашнім арештом у належному йому житлі.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, думку підозрюваного ОСОБА_7 , який підтримав апеляційну скаргу, подану в його інтересах адвокатом, думку прокурора, який заперечив задоволення апеляційної скарги, дослідивши надані матеріали, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положеннями ч. 1 ст. 183 КПК України визначено: тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України: Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України: Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Крім того, колегія суддів зважає на висновки Європейського суду з прав людини, зокрема, по справах «Смирнова проти Російської Федерації», «Летельєр проти Франції», «Вемгофф проти Німеччини», відповідно до яких тримання особи під вартою можливе лише у виняткових чотирьох випадках: при ризику неявки обвинуваченого на судовий розгляд; при ризику перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя; при ризику вчинення ним подальших правопорушень; при ризику спричинення ним порушень громадського порядку. Усі чотири ризики мають бути реальними і обґрунтованими, аргументи на цей предмет не повинні бути загальними і абстрактними.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, ряд інших обставин та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

При цьому, колегія суддів не може не зазначити, що практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру. Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна це питання, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.

Зважується на практику Європейського суду, - тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, але за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Існують факти, які можуть переконати об`єктивного спостерігача про можливу причетність ОСОБА_7 до вчинення кримінального правопорушення.

Разом із тим, наявність всіх інших ризиків, регламентованих ст. 177 КПК України, органом досудового розслідування станом на даний час не доведена.

Колегія суддів вважає наявним ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнути можливої кримінальної відповідальності, зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_7 не має досить міцних соціальних зв`язків: не одружений, без утриманців, офіційно не працевлаштований. Крім того, у зв`язку із воєнним станом та тимчасовою непідконтрольністю частини території країни - ризик переховування підозрюваного на таких територіях є можливим.

Підозрюваний ОСОБА_7 не заперечує факт конфліктної ситуації із свідками, але заперечує обставини замаху на вбивство, як їх наразі інкриміновано органом досудового розслідування. Він у квартиру перебував із ОСОБА_11 (свідок ОСОБА_11 ), а ОСОБА_13 та ОСОБА_9 (потерпілий ОСОБА_9 , свідок ОСОБА_13 ) прийшли до нього без його запрошення та дозволу, але наполягали, що будуть розпивати спиртні напої разом із ними. Ці двоє осіб, що прийшли і перебували у нього вдома, вони мали незаконні наміри щодо нього, хотіли пограбувати, привласнити документи на квартиру. ОСОБА_13 здійснив напад на нього, він - оборонявся тим, що трапилось під руку, побоюючись за своє життя.

Наразі відсутні об`єктивні факти і докази на те, що підозрюваний намагається, намагатиметься або має намір знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Ризики незаконного впливу на свідків, інших учасників кримінального провадження - не підтверджені доказами і фактично.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення - не підтверджується фактичними даними. ОСОБА_7 не судимий, до кримінальної, адміністративної відповідальності не притягався, тобто, за відсутності кримінальної історії минулого підозрюваного та належних доказів про його протиправну поведінку у матеріалах клопотання - неможливо стверджувати про схильність підозрюваного до асоціальної, протиправної поведінки, до вчинення ним протиправних вчинків.

Також враховується задовільна характеристика підозрюваного, наявність місця проживання та реєстрації, з пояснень підозрюваного ОСОБА_7 - наявність джерела доходу для свого існування - підробіток (без офіційного оформлення місця роботи) на будівництві. Підозрюваний не судимий, до кримінальної відповідальності не притягався, є інвалідом ІІІ групи з дитинства, у зв`язку із психічним захворюванням (аркуш 23).

За встановлених обставин, колегія суддів вважає, що достатнім запобіжним заходом для запобігання виявленим ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_7 , стане запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у визначений апеляційним судом період доби.

Встановлений ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду - мінімізується та нівелюється покладенням судом апеляційної інстанції на підозрюваного ОСОБА_7 ряду обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

З урахуванням зазначеного вище, колегія суддів визнає доводи апеляційної скарги захисту слушними.

Згідно із п. 2) ч. 3 ст. 307 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді чи ухвали суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, суд апеляційної інстанції має право: скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Відтак, зважаючи на те, що доводи апеляційної скарги визнані слушними, колегія суддів скасовує ухвалу суду першої інстанції, постановляє нову.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 376, 405, 407, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 , яка здійснює захист підозрюваного ОСОБА_7 , - задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10 липня 2023 року, якою стосовно ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах досудового розслідування, на строк 60 днів, з 16 години 00 хвилин, 07 липня 2023 року до 16 години 00 хвилин, 04 вересня 2023 року, без визначення застави, - скасувати.

Клопотання слідчого СВ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_10 про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів - задовольнити частково.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний період доби - заборонивши обвинуваченому ОСОБА_7 протягом строку дії ухвали Кропивницького апеляційного суду залишати своє житло за адресою АДРЕСА_1 , - з 21 години 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 обов`язки у відповідності до ст. 194 КПК України:

-прибувати до слідчого, а також прокурора чи суду, залежно від стадії кримінального провадження, за першою їх вимогою;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає (м. Кропивницький), без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

-утримуватися від особистого спілкування, а також спілкування через свого адвоката з іншими учасниками кримінального провадження (потерпілі, свідки, експерти тощо) поза межами процесуальної необхідності, виключення - спілкування у випадках, передбачених процесуальним законом, в органі досудового розслідування та/або суді;

-здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, якщо такі є;

-надавати можливість працівникам органу Національної поліції безперешкодно з`являтися у житло за адресою: АДРЕСА_1 , - з метою контролю за поведінкою підозрюваного.

Строк дії ухвали Кропивницького апеляційного суду про тримання особи під домашнім арештом встановити до 23 вересня 2023 року включно.

Обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - звільнити з-під варти, негайно, у залі судових засідань Кропивницького апеляційного суду.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Ухвала Кропивницького апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали учасникам судового провадження буде проголошений 31 липня 2023 року о 15 годині 20 хвилин.

Судді: ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3