Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7228/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, який перебуває на посаді директора ТОВ «Рентшер плюс», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, внесене у кримінальному провадженні № 0000067 від 30.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Начальник відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , як слідчий групи слідчих у кримінальному провадженні, звернувся до суду з клопотанням, погодженим з процесуальним керівником - прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , що входить у групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, в якому просить продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України з визначенням розміру застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, у межах строку досудового розслідування, тобто до 29.08.2023 (включно).

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000067 від 30.03.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України.

Вказане кримінальне провадження зареєстровано на підставі повідомлення про вчинення кримінального правопорушення УСР в Київській області ДСР НП України.

Згідно повідомлення про вчинення кримінального правопорушення та матеріалів виконання доручення прокурора встановлено, що 29.03.2023, невстановлена досудовим слідством особа здійснила телефонний дзвінок до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , з номеру телефона НОМЕР_1 та повідомила, що йому потрібно оформити рішення про збільшення статутного капіталу та оформлення акту прийому-передачі нерухомого майна.

У подальшому, 30.03.2023 о 11-00 в приміщення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , розташованого за адресою: АДРЕСА_3, прибув ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який представився як ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомили приватному нотаріусу ОСОБА_7 про намір оформити рішення про збільшення статутного капіталу ТОВ «Рентшер Плюс», директором якого є ОСОБА_5 , шляхом внесення нерухомого майна, що розташовано за адресою: АДРЕСА_2 , яке на праві власності належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Під час оформлення вказаного рішення ОСОБА_8 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_5 , з метою заволодіння чужим майном, надав приватному нотаріусу ОСОБА_7 , документ, який підтверджує особу, а саме паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , серія № НОМЕР_2 з явними ознаками підробки.

Після оформлення нотаріусом відповідних документів, ОСОБА_8 , достовірно розуміючи, що з метою заволодіння чужим майном, використовує заздалегідь підроблений невстановленим слідством особою паспорт на ім`я ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , підписав відповідні документи та в подальшому разом з ОСОБА_5 покинули приміщення нотаріальної контори.

У подальшому, продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_8 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_5 , 30.03.2023 о 17-30 знов прийшли до приміщення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 розташованого за адресою: АДРЕСА_3, з метою оформлення акту прийому-передачі нерухомого майна до статутного капіталу ТОВ «Рентшер Плюс», директором якого є ОСОБА_5 .

Під час оформлення акту приймання-передачі нерухомого майна, а саме, нежитлового приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 1003 кв.м., яке на праві приватної власності належить ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_5 , з метою заволодіння чужим майном, знов, представившись ОСОБА_9 , надав приватному нотаріусу ОСОБА_7 , документ, який підтверджує особу, а саме паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , серія № НОМЕР_2 з явними ознаками підробки, для підпису акту прийому-передачі нерухомого майна до статутного капіталу ТОВ «Рентшер Плюс».

Після оформлення нотаріусом відповідних документів, ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , достовірно розуміючи, що з метою заволодіння чужим майном, використовують заздалегідь підроблений невстановленим слідством особою паспорт на ім`я ОСОБА_9 , підписали акт приймання-передачі нерухомого майна на нежитлового приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 1003 кв.м., вартістю 5 млн грн, яке на праві приватної власності належить ОСОБА_9 , засвідчивши своїми підписами згоду сторін.

Однак, ОСОБА_8 та ОСОБА_5 свій злочинний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном, вчинений за попередньою змовою групою осіб до кінця не довели з причин, що не залежали від їх волі, бо хоча виконали усі дії, які вважали за необхідними для доведення злочину до кінця, однак не змогли розпорядитися вказаним майном, оскільки нотаріусом ОСОБА_7 були виявлені ознаки підробки паспорта громадянина України ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , серія № НОМЕР_2 , про що останній повідомив правоохоронні органи.

У подальшому, 30.03.2023 за адресою: АДРЕСА_3 де розташована нотаріальна контора приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 працівниками поліції, в порядку ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_10 та ОСОБА_5

30 березня 2023 року за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення затримано: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Право-Жовтня, Яготинського району Київської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_4 , раніше не судимого, про те, що він підозрюється у вчиненні закінченого замаху на шахрайство, а саме, на заволодіння чужим майном за попередньою змовою групою осіб, вчинене в особливо великих розмірах, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України.

30 березня 2023 року за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення затримано ОСОБА_5 .

31 березня 2023 ОСОБА_8 та ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину за ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України.

Повідомлена ОСОБА_8 та ОСОБА_5 підозра у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується наступними доказами:

Рапортом про вчинене правопорушення від 30.03.2023;

Протоколом прийняття заяви про вчинений злочин;

Протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ;

Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

Протоколом огляду місця події від 30.03.2023;

Протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України;

Копія акту приймання-передачі нерухомого майна.

У даному кримінальному провадженні проведено слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання та перевірку отриманих доказів. Разом з тим, закінчити розслідування у 3-місячний строк, тобто до 30.06.2023 не має можливості, оскільки в рамках кримінального провадження необхідно виконати наступні слідчі та процесуальні дії, а саме:

допитати в якості свідка ОСОБА_12 ;

допитати в якості свідка ОСОБА_13 ;

допитати в якості свідка ОСОБА_14 ;

допитати в якості свідка ОСОБА_15 ;

провести тимчасовий доступ до речей та документів та вилучити інформацію у мобільних операторів;

провести аналітичне дослідження телефонних з`єднань;

провести судово-портретознавчу експертизу.

провести тимчасовий доступ до речей та документів в ЦНАП.

На даний час ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були заявлені під час застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 не зменшилися, тому відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час проведення досудового розслідування слідство вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Наявність ризику переховування від слідства та суду обґрунтовується тим, що злочини, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , відповідно до ст. 12 КК України, відносяться до особливо тяжких, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років з конфіскацією майна. Усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину, перебуваючи на волі ОСОБА_5 буде переховуватись від органів досудового розслідування.

Наявність ризику знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення обґрунтовується тим, що на даний час проводиться документування кримінально-протиправної діяльності і інших учасників злочинної групи, які перебувають на волі, а тому перебуваючи на волі ОСОБА_5 може знищити, сховати або спотворити речові докази у кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Наявність ризику впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 перебуваючи на волі незаконно впливатиме на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності, що є ризиком, передбаченим п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки серед осіб, які підлягають допиту у кримінальному провадженні як свідки, є приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , який з метою уникнення відповідальності останнього під тиском ОСОБА_8 може змінити показання.

Наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання її винуватості у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, відсутність міцних соціальних зав`язків та стримуючих факторів, а також те, що підорюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину під час дії воєнного стану в країни, що свідчить про деформований стан правосвідомості у підозрюваного, все це є підставами для продовження відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і підстав для зміни запобіжного заходу не має.

Характер вчинених злочинних дій підозрюваного свідчить про зневажливе ставлення до норм моралі та громадського порядку, до норм закону, а також найвищої цінності - людського життя та здоров`я, їх недоторканості.

Домашній арешт не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного тому, що вказаний запобіжний захід не зможе запобігти ризикам знищення чи спотворення речей, переховування від органу досудового розслідування та впливу на свідків.

З цієї ж позиції недостатнім є і застосування інших більш м`яких запобіжних заходів.

З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст.199 КПК України, обставинами, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, є те, що по вказаному кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих дій, а саме допити свідків, отримання висновків експертиз, вилучення доказової інформації.

Також, для завершення досудового розслідування необхідно, виконати вимоги, передбачені ст.ст. 290, 291 КПК України

Отримання вказаної інформації необхідно для завершення досудового розслідування та підтвердження встановлених під час досудового розслідування фактичних обставин причетності ОСОБА_5 у вчиненні злочину. Отримати вказані відомості у інший спосіб, окрім як шляхом проведення слідчих дій та отримання висновків експертиз, неможливо.

Вказані відомості мають істотне значення для розслідування кримінального провадження, оскільки отримання висновків експертиз та дослідження всіх речових доказів по кримінальному провадженню необхідно не тільки для всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, а також для надання їм незалежної правової оцінки, перевірки наданих показів підозрюваними та забезпечення прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Обставинами, що перешкоджали здійснити вказані процесуальні дії раніше, є особлива складність кримінального провадження, тривалий строк проведення у вказаному провадженні судових експертиз, для проведення яких необхідний строк не менше двох місяців.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з вищевказаних підстав, вказавши, що ризики, за якими стосовно підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, є актуальними на теперішній час і жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може їм запобігти.

Підозрюваний та захисник в судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання, просили застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово, з носінням засобу електронного контролю або зменшити розмір раніше визначеної застави. Захисник вважає ризики необґрунтованими та, що вони значно зменшилися.

Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Слідчим відділом Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000067 від 30.03.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України.

Вказане кримінальне провадження зареєстровано на підставі повідомлення про вчинення кримінального правопорушення УСР в Київській області ДСР НП України.

Згідно повідомлення про вчинення кримінального правопорушення та матеріалів виконання доручення прокурора встановлено, що 29.03.2023, невстановлена досудовим слідством особа здійснила телефонний дзвінок до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , з номеру телефона НОМЕР_1 та повідомила, що йому потрібно оформити рішення про збільшення статутного капіталу та оформлення акту прийому-передачі нерухомого майна.

В подальшому, 30.03.2023 о 11-00 в приміщення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , розташованого за адресою: АДРЕСА_3, прибув ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який представився як ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомили приватному нотаріусу ОСОБА_7 про намір оформити рішення про збільшення статутного капіталу ТОВ «Рентшер Плюс», директором якого є ОСОБА_5 , шляхом внесення нерухомого майна, що розташовано за адресою: АДРЕСА_2 , яке на праві власності належить ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Під час оформлення вказаного рішення ОСОБА_8 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_5 , з метою заволодіння чужим майном, надав приватному нотаріусу ОСОБА_7 , документ, який підтверджує особу, а саме паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , серія № НОМЕР_2 з явними ознаками підробки.

Після оформлення нотаріусом відповідних документів, ОСОБА_8 , достовірно розуміючи, що з метою заволодіння чужим майном, використовує заздалегідь підроблений невстановленим слідством особою паспорт на ім`я ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , підписав відповідні документи та в подальшому разом з ОСОБА_5 покинули приміщення нотаріальної контори.

В подальшому, продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_8 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_5 , 30.03.2023 о 17-30 знов прийшли до приміщення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 розташованого за адресою: АДРЕСА_3, з метою оформлення акту прийому-передачі нерухомого майна до статутного капіталу ТОВ «Рентшер Плюс», директором якого є ОСОБА_5 .

Під час оформлення акту приймання-передачі нерухомого майна, а саме, нежитлового приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 1003 кв.м., яке на праві приватної власності належить ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_5 , з метою заволодіння чужим майном, знов, представившись ОСОБА_9 , надав приватному нотаріусу ОСОБА_7 , документ, який підтверджує особу, а саме паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , серія № НОМЕР_2 з явними ознаками підробки, для підпису акту прийому-передачі нерухомого майна до статутного капіталу ТОВ «Рентшер Плюс».

Після оформлення нотаріусом відповідних документів, ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , достовірно розуміючи, що з метою заволодіння чужим майном, використовують заздалегідь підроблений невстановленим слідством особою паспорт на ім`я ОСОБА_9 , підписали акт приймання-передачі нерухомого майна на нежитлового приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 1003 кв.м., вартістю 5 млн грн, яке на праві приватної власності належить ОСОБА_9 , засвідчивши своїми підписами згоду сторін.

Однак, ОСОБА_8 та ОСОБА_5 свій злочинний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном, вчинений за попередньою змовою групою осіб до кінця не довели з причин, що не залежали від їх волі, бо хоча виконали усі дії, які вважали за необхідними для доведення злочину до кінця, однак не змогли розпорядитися вказаним майном, оскільки нотаріусом ОСОБА_7 були виявлені ознаки підробки паспорта громадянина України ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , серія № НОМЕР_2 , про що останній повідомив правоохоронні органи.

В подальшому, 30.03.2023 за адресою: АДРЕСА_3 де розташована нотаріальна контора приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 працівниками поліції, в порядку ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_10 та ОСОБА_5 .

30.03.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 01.04.2023 відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 28 травня 2023 року.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 24.05.2023 відносно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком до 30 червня 2023 року.

Постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва 22.05.2023 строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 26.06.2023 строк досудового розслідування продовжено до п`яти місяців до 29.08.2023.

Згідно з вимогами п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Пунктом 4 частини 2 ст. 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, - з моменту затримання, а також те, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

В той же час згідно з ст. 219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, а ч. 2 даної статті зазначає про можливість продовження строку досудового розслідування.

Статтею 199 КПК України передбачено порядок продовження строку тримання під вартою.

Відповідно до ст. 199 КПК на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також оцінити чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Слідчий суддя бере до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд крім дотримання процесуальних норм національного законодавства має перевірити обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

У той же час, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Таким чином, оцінюючи обґрунтованість підозри, суд не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

А відтак, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які має вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_16 інкримінованого йому у провину кримінального правопорушення.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що досліджені в судовому засіданні додані до клопотання документи, на даний час, свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні інкримінованого йому у провину кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, доцільність продовження строків тримання під вартою, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Відповідно кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються, та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у право особи на свободу (рішення «Єлоев проти України», «Фельдман проти України»).

Таким чином, зі спливом такого часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і органи досудового розслідування чи прокурор мають навести інші підстави для продовження строку тримання під вартою. До того ж такі підстави мають бути чітко вказані.

Прокурором доведено наявність ризиків, які не зменшилися і продовжують існувати та які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Стороною кримінального провадження з боку обвинувачення в судовому засіданні доведено наявність об`єктивних обставин для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на необхідність завершення досудового розслідування необхідно, виконати вимоги, передбачені ст.ст. 290, 291 КПК України, що в свою чергу, з об`єктивних підстав стороною обвинувачення не може бути здійснене до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що для запобігання ризикам, які наведені у клопотанні та зазначені у судовому засіданні прокурором, застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання згаданих ризиків, тому продовження строків тримання під вартою ОСОБА_5 буде співмірним та доцільним задля забезпечення дієвості даного кримінального провадження.

В той же час обставини, які зазначені підозрюваним та його захисником, не можуть бути підставами для відмови в задоволенні даного клопотання та відповідно для застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки такі не виключають наявність обґрунтованості підозри та встановлених в судовому засіданні ризиків.

Так, надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення.

Ризик впливу на свідків також є наявним, оскільки підозрюваному відомі їх дані та перебуваючи на свободі він може незаконно впливати на них з метою зміни їх показань.

Отже, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин слідчий суддя вважає, що існують ризики неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 .

Зазначене свідчить, що встановлені вище обставини є вагомими для продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Так, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , характер та обставини інкримінованого йому кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що є обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний, під тяжкістю відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, а відтак прокурором доведена наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Тим самим, ризики, що були враховані при обранні підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою не зменшились та продовжують існувати.

Наданими слідчим документами кримінального провадження підтверджена необхідність виконання органом досудового розслідування слідчих та процесуальних дій, вказаних у клопотанні. Вказані слідчі дії не могли бути закінчені у встановлений строк досудового розслідування.

Вирішуючи клопотання про продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків.

Слідчий суддя вважає, що з урахуванням даних про особистість підозрюваного та тяжкості кримінального правопорушення, обставин його вчинення, характер вчиненого кримінального правопорушення, соціальну небезпечність, продовження застосування більш м`якого запобіжного заходу у виді домашнього арешту є неможливим.

Таким чином, клопотання слідчого є обґрунтованим, заснованим на законі, доводи прокурора знайшли своє підтвердження в ході судового засідання, в зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню, в межах строку досудового розслідування.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що у органу досудового розслідування обґрунтовано виникла необхідність у продовженні строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , необхідного і достатнього для завершення досудового розслідування, а відтак внесене клопотання підлягає задоволенню, зі збереженням раніше визначеного розміру застави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 193,194, 196, 197, 199, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, внесене у кримінальному провадженні № 0000067 від 30.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України - задовольнити.

Продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Київському слідчому ізоляторі до 29.08.2023 року у межах строку досудового розслідування, зі збереженням раніше визначеного розміру застави 300 (триста) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 805 200 (вісімсот п`ять тисяч двісті) гривень.

Копію ухвали скерувати слідчому СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві та начальнику Київського слідчого ізолятора - для виконання, прокурору та захиснику - для відома.

Копію ухвали вручити підозрюваному.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Строк дії ухвали - до 29.08.2023 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали оголошений 30.06.2023 р. о 15 год. 10 хв.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1