У Х В А Л А

25 серпня 2023 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_5 погоджене прокурором Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0002042 від 22.08.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в :

До слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий послався на те, що слідчим відділом Бориспільського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002042 від 22.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

За твердженням слідчого, у ході досудового розслідування встановлені такі обставини.

У липні 2023 року, точної дати та часу розслідуванням не встановлено, ОСОБА_4 знаходилася неподалік земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , де побачила будівельний вагончик, після чого у останньої виник кримінальний протиправний намір на його викрадення. Реалізуючи свій кримінальний протиправний намір, ОСОБА_4 , 13.08.2023 попередньо домовилася за послуги евакуатора із водієм ОСОБА_7 щодо перевезення будівельного вагончика на свою земельну ділянку, не повідомляючи ОСОБА_7 про свій кримінальний протиправний намір.

В подальшому, 16.08.2023 приблизно о 11 год. 00 хв. діючи умисно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, скориставшись вільним доступом, проникла на територію земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_8 та за допомогою послуг евакуатора здійснили погрузку будівельного вагончика та його перевезення на іншу земельну ділянку, якою користується ОСОБА_4 упродовж тривалого часу, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , біля домоволодіння з нумерацією 36, тим самим викравши вказане майно. У такий спосіб ОСОБА_4 вчинила крадіжку майна, спричинивши ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 50 000 грн.

Ґрунтуючись на цих обставинах, слідчий зазначає про наявність у діях підозрюваної складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту слідчий у клопотанні зазначає про наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки розуміє, що за вчинення інкримінованого їй тяжкого злочину загрожує реальне покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років. Також, згідно з ухвалою Київського апеляційного суду від 21.05.2022 року ОСОБА_4 оголошена в розшук та надано дозвіл на затримання з метою приводу. Крім того, ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідка та вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки неодноразово притягувалася до кримінальної відповідальності. Неможливість запобігання зазначеним вище ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів обґрунтовує тяжкістю інкримінованого злочину, що обумовлює можливість застосування домашнього арешту. Зазначає, що враховуючи встановлені обставини кримінального правопорушення та поведінку підозрюваної після цього, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та не гарантує можливості запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання та просив застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді домашнього арешту, вказав на наявність ризиків кримінального провадження. Підозрювана в судовому засіданні не заперечували щодо обрання домашнього арешту.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що 25.08.2023 ОСОБА_4 повідо млено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Санкція ч. 4 ст. 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а тому, виходячи із кваліфікації кримінального правопорушення застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту є законодавчо передбаченим.

Вимоги статті 194 КПК України зобов`язують слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути враховані при обранні запобіжного заходу. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, тому враховуючи ст. 8, 9 КПК України слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. Тривала практика ЄСПЛ сформувала позицію, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Описана в клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій вказаного кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_8 ; протокол огляду місця події земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 ; протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_7 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_7 ; протокол огляду місця події земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 ; повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною ОСОБА_4 кримінального правопорушення.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Згідно матеріалів клопотання, ОСОБА_4 неодноразово притягувалася до кримінальної відповідальності за злочини проти власності. Також, згідно з ухвалою Київського апеляційного суду від 21.05.2022 року ОСОБА_4 оголошена в розшук та надано дозвіл на затримання з метою приводу. Отже, з урахуванням пояснень підозрюваної, а також долучених до клопотання матеріалів, суд погоджується із доводами прокурора про існування ризику спроб переховування підозрюваної від органу досудового розслідування, суду та можливого вчинення іншого кримінального правопорушення. При цьому, ризик незаконного впливу на свідка прокурором не доведено. Отже, слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а тому на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (у тому числі щодо належного виконання підозрюваною своїх процесуальних обов`язків) і руху кримінального провадження. Відсутність у підозрюваної чи близьких їй осіб грошових коштів унеможливлюють застосування запобіжного заходу у виді застави. Про обрання відносно підозрюваної особистої поруки не надходило жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру. Застосування до підозрюваної особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваної і не зменшить наявність ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації. Отже, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора про недостатність застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу.

Таким чином, слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність застосування до підозрюваної запобіжного заходу саме у виді домашнього арешту, заборонивши їй залишати житло за адресою: АДРЕСА_3 з 20.00 год. до 06.00 год. наступного дня, а також зобов`язавши її виконувати покладені на неї судом обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України: прибувати за кожною вимогою до слідчого; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора; повідомляти слідчого і прокурора про зміну свого місця проживання.

п о с т а н о в и в :

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши їй залишати житло за адресою АДРЕСА_3 з 20.00 год. до 06.00 год. наступного дня.

Зобов`язати підозрювану ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 прибувати за кожною вимогою до слідчого, а також виконувати такі обов`язки: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора; повідомляти слідчого і прокурора про зміну місця проживання.

Ухвала діє до 01.10.2023 року.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 29.08.2023р. об 08.30 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1