Провадження № 1-кс/947/8597/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.07.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві, ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000030 від 19.01.2023 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Врадіївка, Врадіївського району Миколаївської області, громадянина України, українця, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , з вищою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , який на момент ймовірного вчинення кримінального правопорушення перебував на посаді інспектора взводу № 1 роти № 8 батальйону № 1 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання.

Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000030 від 19.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом начальника НПУ ДПП від 18.09.2019 № 738 о/с, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 призначено на посаду інспектора взводу № 1 роти № 8 батальйону № 1 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції .

Так, з клопотання сторони обвинувачення вбачається, що інспектор взводу № 1 роти № 8 батальйону № 1 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_5 , перебуваючи у складі екіпажу «Океан 404» 19.01.2023 приблизно о 11.30 годині помітив, що за адресою: м. Одеса, вул. Висоцького, біля будинку 36, рядом із узбіччям на проїжджій частині в порушення правил дорожнього руху стоїть автомобіль марки «Рено Мастер», білого кольору, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 . ОСОБА_5 , підійшовши до вказаного автомобіля з метою встановлення особи водія та подальшого складання адміністративного протоколу, діючи всупереч вимогам ст. ст. 3, 19, 21, 27, 28, 29, 68 Конституції України, ст. ст. 1, 3, 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. ст. 2, 3, 6, 7, 18, 23 Закону України «Про Національну поліцію» та грубо порушуючи норми, передбачені ст. ст. 29, 30, 31, 36, 37, 42, 43, 44 вказаного Закону, нехтуючи покладеними на нього службовими обов`язками працівника правоохоронного органу, поводячи себе агресивно у грубій формі почав вимагати у водія автомобілю ОСОБА_7 , який сидів за кермом, вийти з автомобіля та надати документи. ОСОБА_7 , з урахуванням грубої та агресивної поведінки співробітника поліції ОСОБА_5 , побоюючись за своє життя та здоров`я, зачинився у салоні автомобіля, та при цьому намагався зателефонувати на гарячу лінію «102» та повідомити про агресивну поведінку ОСОБА_5 . В свою чергу ОСОБА_5 , без наявних на те законних підстав, при відсутності будь-якої загрози як своєму життю і здоров`ю оточуючим, а також публічній безпеці та громадському порядку,усвідомлюючи, що його дії явно виходять за межі наданих йому прав та повноважень, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, наніс ОСОБА_7 удар кулаком лівої руки в обличчя.

В результаті вище вказаних незаконних дій з боку інспектора взводу № 1 роти № 8 батальйону № 1 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_5 , потерпілому ОСОБА_7 спричиненні тілесні ушкодження у вигляді садна в правій виличній ділянці, які відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень.

За вищевикладених обставин, 28.06.2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України, за кваліфікуючими ознаками: перевищення службових повноважень, тобто умисне вчинення працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, що супроводжувались насильством.

Оскільки ОСОБА_5 , на думку сторони обвинувачення, обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також беручи до уваги неможливість запобігання вищезазначеним ризикам, шляхом застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, орган досудового розслідування звертається з клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

2.Позиції учасників судового засідання.

Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі, просив прийняти до уваги, що відносно підозрюваного неодноразово проводилися службові розслідування та він притягався до дисциплінарної відповідальності.

Захисник підозрюваного заперечувала проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, вважаючи його необгрунтованим, з огляду на наступне. Захисник звернула увагу на особу підзахисного: просила слідчого суддю врахувати службову характеристику ОСОБА_5 , міцність його соціальних зв`язків у вигляді родини та малолітньої дитини на утриманні.

З огляду на вищевикалдене, захисник просила застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний з підозрою не згоден, щодо запобіжного заходу підтримав думку захисника у повному обсязі.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. ч. 1, 2, 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4. Висновки слідчого судді.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, а також матеріали надані стороною захисту, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України.

28.06.2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами, а саме: заявою про кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 від 19.01.2023; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 19.01.2023; довідкою КНП «Консультативнодіагностичного центру № 29» ОМР травмпункт на ім`я ОСОБА_7 від 19.01.2022; висновком судово-медичного експерта № 110 від 20.01.2023; протоколом огляду предметів від 10.02.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 17.04.2023; протоколом слідчого експерименту за участю потерпілого ОСОБА_8 від 14.06.2023; протоколом огляду від 14.06.2023 та іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя враховує те, що діючий Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» («Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, §219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

Долучені матеріали кримінального провадження, на даній стадії досудового розслідування є достатніми для висновку щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 , при цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості пред`явленої ОСОБА_5 підозри та відсутність в діях підозрюваного складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України, на даний час є непереконливими, оскільки вказані стороною захисту обставини мають бути перевірені лише в ході подальшого досудового розслідування.

4.2. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, а також його зв`язки в правоохоронних органах які останні може використувати для отримання паролів для безперешкодного проходження пунктів пропуску та здійснити виїзд на непідконтрольні Україні території, слідчий суддя приходить до переконання, про наявність існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, на теперішній час підозра, пред`явлена ОСОБА_5 в тому числі ґрунтується на показаннях свідків та потерпілого. При цьому, у випадку подальшого направлення обвинувального акту відносно ОСОБА_5 до суду, з великою вірогідністю можливо припускати допит таких осіб безпосередньо в судовому засіданні судом, позаяк суд не може обґрунтовувати свої судові рішення показаннями, отриманими на стадії досудового розслідування стороною обвинувачення (за винятком випадків, передбачених ст. ст. 225, 615 КПК України).

Слід зауважити, що з огляду на специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого на теперішній час обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , процесуальні джерела доказів у вигляді показань відіграють надзвичайно важливу роль, що на переконання слідчого судді додатково підтверджує вірність доводів сторони обвинувачення відносно існування в рамках такого кримінального провадження наведеного ризику, а саме у вигляді можливого незаконного впливу з боку підозрюваного на свідка та потерпілого в рамках кримінального провадження. З огляду на вищевикладене, слідчий суддя вважає, що на даний час ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України продовжує існувати.

Враховуючи, що ОСОБА_5 будучи співробітником правоохоронного органу, використовуючи свої зв`язки та можливості може знищити, сховати або спотворити речові докази, що вказує на існування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України,

4.3. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує, метою застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваною обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, а відтак підстав для застосування відносно останньої більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби з покладенням обов`язків передбачених п. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві, ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000030 від 19.01.2023 року відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 28.08.2023 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням необхідності залишити житло у разі оголошення повітряної тривоги.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 28.08.2023 року, включно, в межах строку досудового розслідування наступні обов`язки:

- прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

- не відлучатися за межі Одеського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

- утримуватися від спілкування у кримінальному провадженні з потерпілим ОСОБА_7 та свідком ОСОБА_8

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Копію ухвали про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1