печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

07.07.2023 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження прокурора Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000047.

Слідчий або прокурор у судове засідання не з`явились, прокурор направив заяву про розгляд клопотання без його участі та задоволення клопотання.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив наступне.

У провадженні слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000047 від 07.03.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 362 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що у зв`язку з Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким в Україні введено воєнний стан, 24 лютого 2022 року ДП «Центр ДЗК» як адміністратор Державного земельного кадастру, на виконання наказу Держгеокадастру від 24.02.2022 №7а «Про призупинення роботи автоматизованої системи Державного земельного кадастру та Публічної кадастрової карти» вжив заходів з призупинення роботи автоматизованої системи Державного земельного кадастру в апараті Держгеокадастру та його територіальних органах і Публічної кадастрової карти.

Починаючи з 24.02.2022 і по теперішній час робота Публічної кадастрової карти в частині оприлюднення через неї на офіційному сайті Держгеокадастру відомостей про об`єкти Державного земельного кадастру не відновлювалась, оскільки відповідних доручень від Держгеокадастру не надходило.

Крім того, в подальшому прийнято постанову Кабінету Міністрів України «Про деякі питання ведення та функціонування Державного земельного кадастру в умовах воєнного стану» від 07 травня 2022 року № 564, якою передбачено запровадження обмежень щодо оприлюднення відомостей Державного земельного кадастру в умовах воєнного стану в Україні, зокрема через Публічну кадастрову карту.

Водночас на веб-сайті kadastr.live відображено актуальні відомості Державного земельного кадастру за 2023 рік. Зокрема, зазначений інтернет-ресурс містить актуальні відомості про земельні ділянки, внесені до Державного земельного кадастру протягом воєнного стану, як приклад: відомості про земельні ділянки з кадастровими номерами :00:003:1788, :04:001:1295, :51:000:0157, :05:002:0175, :01:001:0445.

Крім того, на самому веб-сайті kadastr.live, в розділі «Оновлення даних» наявна інформація про перелік успішних оновлень інформації стосовно земельних ділянок (16.02.2023 339 900 зем. діл., 27.02.2023 24 464 зем. діл.).

Також, було встановлено провайдера (Hetzner Online AG, місцезнаходження: Німеччина, м. Гунценхаузен) та ІР-адресу ( НОМЕР_1 ) веб-сайту kadastr.live.

На вказаному веб-сайті наявні актуальні детальні супутникові знімки території України з прив`язкою до кадастрової карти України. На вказаних супутникових знімках наявні оборонні позиції сил оборони України (окопи, бліндажі, ДОТи і тд), військові частини, об`єкти критичної інфраструктури з прив`язкою до конкретних земельних ділянок з кадастровими номерами. Наявна на веб-сайті kadastr.live інформація створює реальну загрозу національній безпеці України, оскільки можлива вірогідність використання вказаної інформації з боку представників рф для корегування ракетних та артилерійських обстрілів, проведення диверсійно-розвідувальних операцій та інших військових дій.

Враховуючи викладене, з клопотанням про накладення арештів на майнові права інтелектуальної власності, які виникають у причетних осіб до протиправної діяльності при використанні зазначеного веб-ресурсу шляхом зобов`язання Hetzner Online AG здійснити заходи з блокування (закриття) доступу до веб-ресурсу з метою заборони надавати користувачам доступ до нього та шляхом зобов`язання інтернет-провайдерів, що здійснюють діяльність на території України, які відповідно до ч. 2 ст. 42 Закону України «Про телекомунікації» включені до реєстру операторів, провайдерів телекомунікацій і перелік яких міститься на офіційному веб-сайті Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації: http://nkrzi.gov.ua/index.php?r=site/index&pg=55&language=uk, закрити доступ до них.

Окрім цього, відповідно до відкритих джерел інформації у мережі Інтернет встановлено, що реєстрація (делегування) доменного імені здійснюється для адресації веб-сайту з таким доменним іменем. Тільки реєстрант доменного імені отримує від реєстратора доменного імені дані доступу для управління доменним іменем, та відповідно тільки він чи уповноважені ним особи, відповідальні за здійснення адміністративних/технічних функцій щодо такого доменного імені, мають можливість здійснювати налаштування/зміну адресації доменного імені шляхом: визначення/зміни IP-адрес (-и), яким/якій відповідає доменне ім`я; визначення/зміни ns-серверів доменного імені; визначення/зміни серверів електронної пошти; встановлення перенаправлення (редиректу) на інше доменне ім`я тощо.

Тому, веб-сайт розроблений та створений за допомогою інтелектуальної, творчої діяльності людини, є об`єктом права інтелектуальної власності.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У даному випадку, підставою застосування арешту майна - є заборона для осіб у володінні яких воно знаходиться віджувати, користуватись та видозмінювати майно.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, збереження речового доказу.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, що арешт може бути накладено у встановленому Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи викладене, в зв`язку з метою забезпечення збереження вищевказаного майна як речових доказів, або ненастання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки накладення арешту на майно сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.

На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майнові права інтелектуальної власності, які виникають у користувачів мережі Інтернет при використанні веб-ресурсу з таким доменним іменем, зареєстрованим в реєстраторі доменних імен Hetzner Online AG, а саме: kadastr.live шляхом зобов`язання інтернет-провайдерів, що здійснюють діяльність на території України, які відповідно до ч. 2 ст. 42 Закону України «Про телекомунікації» включені до реєстру операторів, провайдерів телекомунікацій й перелік яких міститься на офіційному веб-сайті Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації: ttp://nkrzi.gov.ua/index.php?r=site/index&pg=55&language=uk, закрити до них доступ на всіх його рівнях, а саме: інформаційному, логічному та апаратному.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1