Справа №523/7214/23
Провадження №1-кс/523/1490/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.04.2023 м.Одеса

Слідчий суддя Суворовського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділення Відділу поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Суворовської окружної прокуратури м. Одеси про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000568 від 24.04.2023 року у відношенні:

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Донецьк, громадянин України, одруженого, маючого на утриманні 2-х малолітніх дітей 2018 та 2011 р.н., не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

26.04.2023 року до Суворовського районного суду м. Одеси надійшло клопотання слідчого, по кримінальному провадженню № 0000568 від 24.04.2023 року «Про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 », в якому зазначено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , достовірно знаючи про військову агресію збройних сил російської федерації проти України та впровадження на території України воєнного стану, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про ведення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ, згідно з яким в Україні запроваджено воєнний стан з 05:30 години 24.02.2022 строком на 30 діб, Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, затвердженого Законом України від 15.03.2022 № 2119-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, Указом Президента України від 18.04.2022 № 259/2022, затвердженого Законом України від 21.04.2022 № 2212-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022, затвердженого Законом України від 22.05.2022 № 2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 травня 2022 року строком на 90 діб, Указом Президента України від 12.08.2022 №573/2022, затвердженого Законом України від 15.08.2022 №2500-ІХ з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні строком на 90 діб, Указом Президента України від 07.11.2022 року №757/2022, затвердженого Законом України від 16.11.2022 року №2738-IX продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року, Указом Президента України від 07.02.2023 року №58/2023, затверджено Законом України від 07.02.2023 року № 2915-ІХ з 05 год. 30 хв. 06 лютого 2023 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні строком на 90 діб, вчинив умисний, корисливий злочин при наступних обставинах.

Так, 24 квітня 2023 року близько 15 годин 00 хвилин (більш точний час в ході досудового розслідування встановити не виявилось можливим), ОСОБА_4 , маючи кримінально-протиправний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, прибув до квартири АДРЕСА_3 , де проживає ОСОБА_8 . Представившись сантехніком, ОСОБА_4 , повідомив раніше не знайомій йому ОСОБА_9 , що в її квартирі пошкоджена сантехніка, тим самим забезпечив собі доступ до приміщення квартири.

В подальшому, ОСОБА_4 , реалізуючи свій кримінально-протиправний намір, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою власного збагачення, усвідомлюючи протиправність своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, перебуваючи у приміщенні вказаної квартири, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає та не зможе йому завадити, викрав грошові кошти на загальну суму 6 300 доларів США, що станом на 24.04.2023, згідно офіційного курсу НБУ, становить 230 382 гривні 18 копійок (1 долар США - 36,5686 гривень) та ювелірні вироби, а саме: сережки золоті (біле-жовте золото) вагою 2 г, вартістю 2 000 гривень, золотий ланцюжок якірного плетіння вагою 30 г, вартістю 30 000 гривень, золотий хрестик вагою 2 г, вартістю 2 000 гривень, дві каблучки золоті по 1.5 г, вартістю 3 000 гривень, срібний ланцюжок звичайного плетіння вагою 20 г, вартістю 5 000 гривень, золотий браслет плетіння «бісмарк» з літерою «N» в якій мається частина фіаніту вага 30 г, сумою 30 000 гривень, золотий браслет плетіння «кардинал» з випуклою буквою «N», у якій каміння фіаніту вагою 50 г, вартістю 50 000 гривень, дві золоті каблучки вагою 4 г, вартістю, 4 000 гривень, золотий ланцюжок з червоного і білого золота якірного плетіння вагою 30 г, вартістю 30 000 гривень.

Після чого, ОСОБА_4 покинув місце вчинення кримінального правопорушення, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_8 майнову шкоду на загальну суму 386 382 гривні 18 копійок.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на обґрунтованість підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також на те, що існують ризики, передбачені п.1,3,5 ст.177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що підозрюваний може спробувати переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Копії клопотання та матеріалів, що обґрунтовують клопотання, вручені підозрюваному 26.04.2023 року о 12.15 годині.

Прокурор в судовому засіданні просив клопотання задовольнити та обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, через недоведеність ризиків на які посилається прокурор, та необгрунтованість підозри, адже надані стороною обвинувачення докази є недопустимими.

При цьому підозрюваний пояснив, що він відмовляється надавати пояснення з приводу підозри.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, приходить до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні СВ ВП №3 Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області перебуває кримінальне провадження № 0000568 від 24.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

24.04.2023, о 18 годин 07 хвилин, ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 25.04.2023, о 15 годині 00 хвилин повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

При розгляді вказаного клопотання було встановлено що підозра у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України відносно ОСОБА_4 є обґрунтованою, що на цьому етапі досудового розслідування підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 24.04.2023;

-протоколом огляду місця події від 24.04.2023;

-протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 ;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з участю потерпілої ОСОБА_8 від 24.04.2023;

-протоколами пред`явлення речей для впізнання за фотознімками з участю потерпілої ОСОБА_8 від 25.04.2023;

-протоколами обшуку від 24.04.2023;

-протоколом затримання особи, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення від 24.04.2023, в ході проведення обшуку затриманого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , нічого не було виявлено;

З приводу, недопустимості доказів, наразі слідчим суддею не встановлено істотного порушення прав та свобод людини при їх отриманні, то ж вони прийма.ться до уваги при вирішенні цього клопотання. Щодо більш детальної оцінки вказаних доказів, то така оцінка має відбуватися у наступних стадіях кримінального процесу.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України, в судовому засіданні прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме:

- ризик переховування від органів досудового розслідування чи суду, підтверджується тим, що підтверджується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 8 років, отже покарання і процедура виконання покарання може бути визнана ним більш небезпечними, ніж втеча. Вказана позиція цілком відповідає практиці Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ). Так відповідно до рішення у справі «Ілійков проти Болгарії» судом зазначено, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування». Крім того згідно матеріалів справи після вчинення кримінального правопорушення підозрюваний з місця вчинення злочину зник, однак невдовзі був затриманий співробітниками поліції.

- щодо ризику впливати на свідків, потерпілу яким відомі обставини скоєного підозрюваним злочину, то вказаний ризик органами слідства не доведений, тому судом до уваги не береться;

- крім того суд вважає, що існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, про що свідчить те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення корисливої спрямованості та офіційно не працевлаштований. Вказане підтверджує відсутність або додаткову необхідність у засобах до існування, та сприяє можливості вчинення іншого кримінального правопорушення корисливої спрямованості.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, передбачені даною статтею.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України до підозрюваного може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Розглядаючи можливість застосування такого запобіжного заходу, як тримання під вартою, до підозрюваного, слідчий суддя враховує, що у розпорядженні сторони обвинувачення по даному кримінальному провадженню є достатні дані, що свідчать про наявність ознак злочину та докази обґрунтованої підозри у його скоєнні саме ОСОБА_4 із кваліфікацією цього кримінального правопорушення за ч.4 ст.185 КК України, а також враховує вік підозрюваного, те що він раніше не судимий, не працює, одружений, має на утриманні 2-х малолітніх дітей, має статус ТПО.

З огляду на вищевикладене слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного є достатньо обґрунтованим та підлягає задоволенню.

З урахуванням встановлених обставин, можливості для застосування більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваному на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не знаходить, адже їх застосування не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

З приводу доводів захисника і підозрюваного про недоведеність ризиків, то суд не бере їх до уваги, адже слідчим суддею досліджено докази які засвідчують їх наявність.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

З питання встановлення застави то її розмір повинен відповідати тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , та тому ступеню довіри щодо належної процесуальної поведінки підозрюваного (обвинуваченого), який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти власності, та з урахуванням його майнового стану. З урахуванням наведеного, статті яка зазначена у клопотанні слідчого суд вважає за необхідне визначити розмір застави у відповідності до вимог п. 2 ч.5 ст.182 КПК України, у розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних громадян, що становить 214720,00 гривень, який буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, а також є достатнім і прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 182-184, 193-194, 197, 199, 369-372,376КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

1.Клопотання слідчого слідчого відділення Відділу поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Суворовської окружної прокуратури м. Одеси та внесене у кримінальному провадженні за № 0000568 від 24.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185КК України, - задовольнити.

2.Обрати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», строком на 60 діб тобто до 22 червня 2023 року включно.

3.Строк дії ухвали в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та покладених на підозрюваного обов`язків у разі внесення застави, закінчується 22.06.2023 року.

4. Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України у розмірі - 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних громадян, що становить 214720,00 гривень.

Визначену заставу, необхідно внести у грошовій одиниці України на такі реквізити - отримувач коштів «Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області», код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26302945, рахунок отримувача UA0005435, банк отримувача «ДКСУ м.Київ», код банку отримувача 820172.

5.Підозрюваний (обвинувачений) або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Підозрюваний, обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.

6.У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 22 червня 2023 року, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

-не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає тобто з м.Одеси, без дозволу слідчого, або прокурора;

-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- не спілкуватися з потерпілою та свідками по спраі.

7.Роз`яснити підозрюваному (обвинуваченому), що відповідно до ч.ч. 8, 10, 11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

8. Виконання ухвали покласти на прокурора та ДУ «Одеський слідчий ізолятор», відповідно, в частинах, що стосуються їх повноважень.

9.Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

10.На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, - в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.

11.Копію ухвали вручити підозрюваному, прокурору, та направити начальнику ОСІ УДПтСУ в Одеській області.

Слідчий суддя : ОСОБА_1