Справа № 638/5951/22
Провадження № 1-о/638/4/23
УХВАЛА

Іменем України

24 травня 2023 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши заяву засудженого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про перегляд судового рішення по справі № 638/5951/22 за ч. 5 ст. 407 КК України, за нововиявленими обставинами,-

встановив:

До Дзержинського районного суду м. Харкова 22.05.2023 року надійшла заява засудженого ОСОБА_2 про перегляд судового рішення у справі № 638/5951/22 за нововиявленими обставинами.

У якості обставин, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою під час судового розгляду заявник зазначає:

-він визнав свою вину не в тому злочині,що був йому інкримінований;

-вказує, що свідки ОСОБА_3 та Дзіковський дали неправдиві показання, які спростовуються доказами наявними у нього, а саме роздруківкою з телефону. На момент розгляду кримінального провадження такі докази були у нього відсутні,і лише після ремонту телефону, він отримав до них доступ.

Вважає, що ці дані є нововиявленими обставинами .

Дослідивши зміст поданої заяви, суд дійшов наступного висновку.

Провадження за нововиявленими обставинами регулюється главою 34 КПК України. За нововиявленими обставинами можуть бути переглянуті судові рішення, що набрали законної сили.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 464 КПК України не пізніше наступного дня після надходження заяви до суду суддя перевіряє її відповідність вимогам статті 462 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття кримінального провадження за нововиявленими або виключними обставинами.

При цьому, вирішення судом питання про відкриття провадження означає, що питання стосується того, чи є підстави для відкриття провадження, тобто, таке формулювання дає повноваження як відкрити, так і відмовити у відкритті провадження, і вирішення цього питання залежить від наявності або відсутності підстав для відкриття провадження. Така позиція узгоджується з висновком об`єднаної палати ККС у складі Верховного Суду, викладеним у постанові від 03 лютого 2020 року (провадження № 51-1836кмо19, справа №522/14170/17).

З урахуванням наведеного, вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження, суд дійшов таких висновків. Згідно з ч. 2 ст. 459 КПК України нововиявленими обставинами визнаються: 1)штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; 2) зловживання слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду під час кримінального провадження; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; 4) визнання Конституційним Судом України, неконституційності закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом; 5) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Відповідно до вимог ст. 462 КПК України у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються: 1) найменування суду, до якого подається заява про перегляд; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування), поштова адреса особи, яка подає заяву, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; 3) судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими або виключними обставинами подається заява; 4) обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду; 5) обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву, до суду; 6) перелік документів та інших матеріалів, які додаються.

Відповідно до ч.1 ст.463 КПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами подається до суду тієї інстанції, який першим допустив помилку внаслідок незнання про існування таких обставин, крім випадку, передбаченого частиною третьою цієї статті.

При цьому, у справі № 1-9/2004 від 26.02.2020 р. Верховний Суд прийшов до наступних висновків: «тлумачення термінів «нововиявлені обставини», «обставини», що вживаються у ст. 459 КПК, має здійснюватися в системному зв`язку з іншими положеннями КПК, у першу чергу, зі ст. 91 цього Кодексу, яка визначає обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Отже, системне тлумачення положень ст. 459, пунктів 4, 5 ст. 462, ст. 91 КПК указує на те, що перегляд судових рішень, які набрали законної сили, за нововиявленими обставинами є екстраординарною процедурою перегляду судових рішень, що має місце у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи у звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанцій) виявлені обставини, які мають такі ознаки: 1) вони об`єктивно існували на момент ухвалення відповідних судових рішень, але не були відомі та не могли бути відомі суду й особі, яка звертається із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами, під час судового провадження, і стали відомі вже після ухвалення відповідного судового рішення; 2) вони перебувають в органічному зв`язку з елементами предмета доказування в кримінальному провадженні, тобто вони можуть мати значення для оцінки або безпосередньо обставин, які підлягають доказуванню, або доказів, покладених в основу судового рішення; 3) вони мають істотне значення, оскільки самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути. Нововиявлені обставини характеризуються такими ознаками, як: їх невідомість суду з причин, від нього незалежних; їх істотне значення для провадження; їх наявність в об`єктивній дійсності до ухвалення вироку; неможливість урахування під час провадження у справі та ухвалення вироку у зв`язку з їх невідомістю судові; їх відкриття тільки після вступу вироку в законну силу».

У провадженні № 51-2290ск20 від 18.05.2020 р. Верховний Суд прийшов до висновку, що: «перегляд за нововиявленими обставинами є надзвичайним (екстраординарним) переглядом судових рішень у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи в звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанції) виявлені обставини, що могли суттєво вплинути на прийняті судові рішення, і внаслідок завершення кримінального провадження, розгляд цих обставин у звичайному порядку кримінального провадження став недоступним. Тобто, обставини, що не були відомі суду на час судового розгляду, повинні бути настільки суттєвими та неспростовними, щоб мати можливість вплинути на законність прийнятого судом рішення по суті. Процедура скасування остаточного рішення передбачає виникнення суттєвих для справи обставин, які раніше не були відомі. Особа, яка порушує питання про скасування, має довести, що не було можливості надати зазначені докази на остаточному розгляді і що вони є суттєвими.

За змістом поданої заяви засудженим встановлено, що вона має протиріччя, якщо особа при розгляді справи визнавала вину, більш того, про обставини, які ОСОБА_2 вказує, а саме про те, що він зв`язувався з ОСОБА_3 , виконував його розпорядження, чому тоді не дав ці показання з самого початку. Крім того, заявник вказує, що докази, які він долучає до заяви він отримав лише у квітні 2023 року, однак це також не підтверджується жодним доказом.

Вирок відносно ОСОБА_2 ухвалено 19.12.2022 року, законної сили він набрав 19.01.2023 року.

Таким чином, суд враховує те, що в своїй заяві ОСОБА_2 хоча і посилається на статті, які регулюють порядок провадження за нововиявленими обставини, однак, фактично ставить під сумнів обґрунтованість та законність ухваленого стосовно нього вироку суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 461 КПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подано протягом трьох місяців після того, як особа, яка звертається до суду дізналася або могла дізнатися про ці обставини.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_4 вирок Дзержинського районного суду м. Харкова від 19.12.2020 року не оскаржував, доказів того, що відремонтований телефон (на якому зі слів ОСОБА_2 ) містяться нові докази він отримав в квітні 2023 року, також суду не надано.

Частиною 1 ст. 117 КПК встановлено, що пропущений із поважних причин строк має бути поновлено за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

ОСОБА_2 не звертається з клопотанням про поновлення строку.

При цьому слід зауважити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З огляду на викладене у відкритті кримінального провадження за нововиявленими обставинами слід відмовити.

Враховуючи зазначене та керуючись ст. ст. 459,461, 462, 464 КПК України, суддя,

постановив:

Відмовити у відкритті провадження за заявою засудженого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про перегляд судового рішення по справі № 638/5951/22 за ч. 5 ст. 407 КК України, за нововиявленими обставинами.

Заяву ОСОБА_2 про перегляд вироку Дзержинського районного суду м. Харкова від 19.12.2022 року за нововиявленими обставинами повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати заявникові.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом семи днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя